309 



bruger til at eksplodere, maatte man anvende 20000 millioner menne- 

 sker eller 300 millioner hestekræfter. Kakler man det arbeide, som 

 er nødvendigt til at hæve 1 kg. 1 meter op i veiret, for 1 mk. (1 

 meterkilogram), saa udretter 1 kilo sortkrudt, der eksploderer i Yioo 

 sekund, over 200000 mk. og 1 kilo dynamit, der eksploderer i V200000 

 sekund heuimod 1 million mk. i arbeidspræstation ! 



0. B— p. 



Rypeorren. 



Rypeorren, denne merkelige blanding af aarfugl og rype, hører vi 

 første gang om i 1788, da Sparrmann i „Musenm Cartronianum" 

 giver en tegning af den og samtidig kortelig omtaler den som en varietet 

 af aarhanen. I 1795 giver amtmand Sommerfelt i „Topogralisk 

 Journal for Norge" en udførligere beskrivelse af to individer fra Kri- 

 stianssand, som synes at have været hanner i vinterdragt. Sommerfelt 

 siger, at disse fugle „ syn es at være en blanding af aarfugl og rype". 

 Til samme opfatning, at rj-peorren var en bastard, kom ligeledes 

 Thunberg, som nogle aar senere beskrev et individ fra Varmland. 

 Denne opfatning har ligeledes alle senere forskere tiltraadt; hvad man 

 imidlertid har været uenige om lige til de seneste tider, er, hvorvidt 

 denne bastard nedstammede fra aarhanen og rypehunnen eller fra rype- 

 hannen og aarhønen. I 1817 fremsatte Nilsson i „Ornithologia 

 Suecia" den førstnævnte teori, at rypeorren var en „hybridus a tetrice 

 patre et tetra: subalpino femina", mens sogneprest Sommerfelt i 

 1823 i „Bidrag til den norske ornithologie" mente, at den var „en 

 affødning af aarhønen og rypehannen". 



Denne Sommerfelts opfatning blev i lange tider ganske overseet, 

 overalt i litteraturen fmder vi den Nilssonske teori adopteret, indtil 

 1872, da professor Collett paany fremsætter den paastand, at rype- 

 orrens forældre maa være lirypehannen og aarhønen. Noget direkte 

 bevis for denne paastand kan Collett ikke give, han begrunder den 

 saaledes: Alle rypeorrer varierer saa lidet med hensyn til størrelse og 

 dragt, at vi maa antage, at de alle har den samme oprindelse. de maa 

 alle have enten rypehannen eller aarhanen til far; deiimod kan man 

 ikke antage, at nogle har havt rypen, andre aarhanen til far, thi da 

 vikle man have kunnet sondret mellem to bastardformer. Yi har en 



