1904 



Lidt om Nordnorges sjødyrverden. 



Af 0. Bideiikap. 



Den naturforsker, der engang har dyrket sin videnskab i midnats- 

 solens land med dets herlige og forunderlig fængslende natur, vil hele 

 sit liv igjennem med glæde og vemod mindes sine videnskabelige ud- 

 flugter og forskninger dernord. Hvadenten man med dampskib langt 

 ude i havet eller med baad inde i de dybe, dystre fjorde anvender 

 trawlen eller bundskraben for at hente dybets vidundere op, altid vil 

 man være vis paa at erholde interessant materiale til studiet af den 

 arktiske faunas eiendommeligheder. Mange fremragende udenlandske 

 naturforskere har ogsaa forstaaet at skatte den enestaaende leilighed 

 til studium af polarfaimaen, som vort lands vidtstrakte, nordlige kyst 

 frembyder, og vor nordligste videnskabelige station, museet i Tromsø, 

 besøges hver sommer af interesserede forskere, der i dets righoldige 

 samlinger kan gjøre forberedende studier af den arktiske dyreverden, 

 før de begynder sine egne undersøgelser. Vi skal i denne opsats for- 

 søge at give læserne et lidet overblik over de interessanteste typer af 

 polartraktens lavere sjødyrfauna (evertebraterne). Først og fremst maa 

 vi da se lidt paa, hvorledes livsvilkaarene arter sig for disse sjødyr 

 ved vort lands nordlige kyster. 



Som vel de fleste af „Naturen"s læsere ved, er havets dyreliv 

 meget afhængigt af havstrømmene, og den store, varme Golfstrøm, der 

 stryger nordover langs hele det vestlige og nordlige Norge, kjender vi 

 allerede fra vor barnelærdom. Denne vældige havstrøm med sin høie 

 temperatur har sit særegne dyreliv i modsætning til det kolde polar- 

 vand, der danner opholdsstedet for den arktiske sjødyrfauna. Nu lig- 

 ger Grolfstrømmen og polarvandet i stadig feide med hinanden, og der- 

 ved blandes efterhaanden diss 3 to havstrømmes faunaer, hvorfor man 

 træffer udpræget sydlige former langt nordenfor polarcirkelen ; de naar 

 Natui-en 1904. 21 



