329 



prægede arter, der optiæder i masse. At give en detaljeret beskrivelse 

 af dyrelivet i en arktisk fjord vilde tåge flere bind. Vi har kun søgt 

 i store træk at give et billede af de former, der for den uøvede iagt- 

 tager frembyder den største interesse. I Lyngenfjordeu, hvor forf. 

 anstillede sine undersøgelser, gjør man bedst i at færdes i baad om 

 natten i midnatssoleu, da der gjerne er mest stille paa denne tid; man 

 merker forøvrigt selv midtsommers, at man betinder sig langt nord, da 

 der pludselig kan sætte i med nordenvind, som gaar en til niarv og 

 ben. Men de storartede naturomgivelser bringer en til at glemme alle 

 denslags fataliteter. 



Deime kortfattede skildring af dyrelivet i en arktisk fjord gjælder, 

 til slutning bemerket, kun Tromsø og Vestfinmarkens fjorde, f. eks. 

 L3'ngen og Kvænangen, de to mest interessante fjorde i Tromsø stift; 

 anderledes stiller forholdet sig, naar talen er om Østfinmarken. Her 

 kan man ikke adskille en speciel fjordfauna. Golfstrømmen fortsætter 

 sig nemlig ikke did, den bøier mod nordvest, før den naar saa langt. 

 Følgen heraf er, at nian træffer dyreformer, som i Vestfinmarkens 

 fjorde forekommer i de dybe bassiner, paa forholdsvis grundt vand her 

 saa langt øst. Paa Murmankysten, der som bekjendt danner en fort- 

 sættelse mod øst af Finmarkskysten, fandt forf. en stor sjøstjerne 

 (asterias stelliorura) helt opunder land paa 10 favnes dj^b, mens 

 den i Lyngenfjordeu blev tågen paa dybt vand under ganske andre 

 bundforholde. Man vil dei-for kunne indse, at skal man ved kysten 

 udenfor fjordene søge den rene polarfaxina, maa man til Østfinmarken. 

 Denne del af vort land viser ogsaa den egentlige polarregions karakter 

 med sit barske klima og- sin forkrøblede vegetation. 



Lidt om kemiske processer og deres aarsager. 



Af P. Boye. 



I fysiken lærer vi, at alle legemer er opbygget eller sammensat 

 af molekyler, der holdes fast af molekylar- eller kohæsionskræfterne. 

 I kemien lærer vi, at molekylerne ikke er det sidste, men at disse 

 atter er opbj^gget af éndnix mindre dele, som kaldes atomer. Ved de 



