332 



De keraiske processer betyder ligesom enhver anden forandring i 

 naturen en forstyrrelse i en engang etableret ligevegtstilstand. Her er 

 det ligevegten mellem atomerne. Et legeme kan ofte efter omstændig- 

 hederne befinde sig saavel i stabil som i labil eller ustadig ligevegt. 

 Det vil da bestandig have tilbøielighed til fra den labile ligevegt at 

 vende tilbage til den stabile. Man kan f. eks. med endel møie faa en 

 stol til at balancere paa to eller et ben, men ligevegten vil stadig være 

 udsat for at forstyrres, og stolen vil meget snart vælte eller med andre 

 ord vende tilbage til en stabil ligevegtstilstand. 



Noget lignende er tilfældet med enkelte kemiske forbindelser og 

 grundstoffe. Der er saaledes en hel del stoffe, som optræder i for- 

 skjellige former, al lo trope stoffe, som de ogsaa kaldes. Det er da 

 ofte tilfældet, at den ene af formerne kun kan beståa under ganske 

 særlige betingelser, men derimod meget let gaar over i den anden sta- 

 bilere form. Som eksempel herpaa kan nævnes svovl, der optræder 

 som krystaller i to forskjellige formei-. Den almindelige stabile form 

 er den, hvori svovl forekommer i naturen, nemlig i rhombiske oktaedere 

 eller dobbeltpyramider, ofte meget smukke. Smelter man derimod svovl 

 i en porcellænskaal og lader skaalen staa, saa at svovlet langsomt af- 

 kjøles, saa vil der lægge sig en skorpe over, og langs skaalens 

 vægge vil der danne sig svovlkrystaller; men disse har et ganske an- 

 det udseende end de i naturen forekommende rhombiske krystaller, de 

 har form af lange prismatiske naale eller søiler. Disse naale er lidt 

 bøielige og gjennemsigtige. Denne tilstand er dog meget ubestandig. 

 Lidt efter lidt blir krystallerne ugjennemsigtige og gaar eftei-haanden 

 over i den stabile rhombiske form. De beholder vistnok i det ydre 

 det søileformede eller naaleformede udseende, men krystallen bestaar 

 efter forvandlingen af et aggregat af smaa rhombiske krystaller, om- 

 trent som en sukkertop er sammensat af smaabitte snkkerkrystaller. 



Hvis man opløser svovl i benzin, saa kan man efter behag erholde 

 rhombiske eller søileformede krj^staller. Man fremstiller en koncentre- 

 ret varm opløsning og lader denne afkjøles. Bringer man under afkjø- 

 lingen en ]-hombisk svovlkrystal ned i opløsningen, vil svovlet udkry- 

 stallisere omkring svovlkrystallen som rhombiske krystaller. Hænger 

 man derimod en søileformet krystal ned i opløsningen, krystalliserer 

 svovlet ud i søileforraen. Der skal meget hdet til at bringe de søile- 

 formede svovlkrystaller til at gaa over i den rhombiske form. Blot 



