336 



kemiske processer, og i mange tilfælde er en og samme fermentmængde 

 istand til at omdanne en ubegrænset mængde stof. Dette er saaledes 

 tilfælde med løbefermentet, der findes i maven. Sætter man dette til 

 melk, vil det have den virkning, at melken løber sammen, idet det 

 bringer melkens ostestof til at koagulere eller gaa over i en uopløselig 

 form. Andre fermenter er f. eks. ptyalinet i spyttet, der omdanner 

 næringsmidlernes stivelse til sukker; endvidere pepsinet i mavesaften, 

 der omdanner eggehvidestoffene til de let opløselige peptoner. 



Ogsaa lyset kan frembringe kemiske processer, især spaltninger. 

 Der findes saaledes surstof-, klor-, jod- og bromforbindelser, som i 

 mørke er meget holdbare, men som i lyset meget hurtig spaltes, idet 

 der udskilles frit surstof, klor o. s. v. Denne spaltning fiuder hyppig 

 lettere sted, naar et stof er tilstede, der kan optage det dannede klor 

 0. s. v., eftersom det udvikles. Herpaa beror den fotografiske positiv- 

 proces, der som bekjendt bestaar i at overføre det negative billede 

 paa glaspladen eller filmen paa et papir. Dette papir er overstrøget 

 med en masse, der indeholder klorsølv. Klorsølv vil, naar det udsættes 

 for lyset, spaltes i sølv og klor, og det fint fordelte sølv, som udskil- 

 les, vil bevix^ke ea sværtning. Rent klorsølv paavirkes forholdsvis lidet 

 af lyset; strøget paa et papir, altsaa i nærværelse af papirtrevler, 

 spaltes det hurtig, da papiret optager det frigjorte klor. 



De moderne fotografiske tørplader er bedækket med et lag 

 bromsølv, et stof, der ligeledes spaltes af lyset. Paa dette har lyset 

 en merkelig virkning. Ved kort belysning, endnu længe før spaltnin- 

 gen er blevet synlig ved udskilt sølv, faar bromsølvet den egenskab at 

 reduceres til metallisk sølv under paavirkning af reduktionsmidler. Naar 

 pladen eksponeres, d. v. s. belyses en passende tid i kameraet, ser den 

 bagefter ganske ud som før, der er tilsyneladende ingen forandring 

 foregaaet med den. Lægger man derimod pladen i fremkaldervædsken, 

 som ikke er andet end et sterkt reduktionsmiddel, vil bromsølvet paa 

 de belyste steder reduceres, d. v. s. sjjaltes, saaledes at der dannes 

 sølv i pulverform, mens bromet vil optages af fremkaldervædsken. 



Det er de mest brydbare straaler i sollyset, som er virksomst ved 

 spaltningen af sølvsaltene. Det er navnlig de blaa, violette og i endnu 

 høiere grad de ultraviolette, for øiet usynlige straaler, der gjør indtryk 

 paa den fotografiske plade, mens rødt og gult omtrent ingen virkning 

 har, og grønt kun virker svagt paa pladen. Et fotografi, optaget paa 



