337 



en saadan plade. vil derfor ikke vise de forskjellige lysforholde kor- 

 rekt; de røde. gule og grønne partier blir navnlig altfor mørke. De 

 fotogratiske tørplader er overtrukket med et lag gelatin, som indeholder 

 bromsølv i fint fordelt tilstand. Bromsølv er grøngult, hvilket kommer 

 af, at det blandt alle spektrets farver fortrinsvis absorberer de mest 

 brydbare blaa og violette straaler; den farveblanding, der udsendes 

 som reflekteret lys paa pladen, faar derfor en grøngul farve. Det er 

 altsaa med andre ord de lysstraaler, der absorberes af bromsølvet, der 

 har den største kemiske virkning. Man har nu gjort den erfaring, at 

 ikke blot det lys, som bromsølvet selv absorberer, gjør indtryk paa 

 pladen; hvis man nemlig blander bromsølvet med et farvestof, vil 

 merkelig nok pladen ogsaa paavirkes af de lyssorter, som vedkommende 

 farvestof absorberer. Dette er principet for fremstillingen af de saa- 

 kaldte orthokromatiske plader, der paavirkes omtrent lige sterkt af de 

 gule og røde som af de blaa og violette straaler, og som altsaa giver 

 et billede i de rette lysforhold. Det er navnlig ved gjengivelse af 

 malerier, ai disse plader finder anvendelse. 



Det gaar an at gjøre en hvilkensomhelst almindelig plade farve- 

 folsom ved at dyppe den i en tynd opløsning af et passende farvestof, 

 og man kan saaledes gjøre pladen følsom for omtrent alle farver. Af 

 farvestoffe, som bruges, kan nævnes eosin, erythrosin m. fl. 



Et andet eksempel paa lysets spaltende virkning har man i de 

 grønne planters kulsyreassimilation. Disse planter optager luftens kul- 

 syre gjennem sine blade, og under indvirkning af det grønne plante- 

 farvestof spaltes kulsyren i sine bestanddele, kulstof, der tilbageholdes, 

 og surstof, der udaandes igjen. Ved forsøg er det godtgjort, at det 

 her er det gule og røde lys, som er virksomt, mens en grøn plante i 

 grønt lys ikke trives synderlig bedie end i mørke. 



Lyset kan ogsaa give anledning til, at 2 grundstoffe forbinder sig 

 kemisk. Det mest bekjendte eksempel herpaa er dannelsen af klor- 

 vandstof eller saltsyregas af de to bestanddele klor og vandstof. Det 

 er dog sandsynligt, at man ogsaa her har at gjøre med en spaltnings- 

 proces. For at der nemlig skal kunne danne sig klorvandstofmolekyler, 

 maa de oprindelige klor- og vandstofmolekyler spaltes i klor- og vand- 

 stofatomer, hvorefter da disse igjen forbinder sig til klorvandstofmole- 

 kyler. Paa lignende maade lader alle virkninger af lyset sig forklare 

 som spaltninger, efterfulgt af en forbindelse mellem de friblevne atomer. 



Natiu-en 1904. ^^ 



