341 



Processer, der foregaar under tilførsel eller absorbtiou af varme 

 eller energi, kaldes endothermiske, og forbindelser, der er dannet 

 ved en endothermisk proces, kaldes endothermiske forbindelser. Da 

 der under processen absorberes varme, maa følgelig de dannede for- 

 bindelser indeholde mere energi end de bestanddele, bvoraf de er sam- 

 mensat. Eksempelvis kan nævnes klorkvælstof og jodkvælstof. Naar 

 saaledes 14 gr. kvælstof og 105 gr. Idor forbinder sig til klorkvælstof, 

 saa sker det under absorbtiou af omtrent 38 kalorier. Endothermiske 

 forbindelser er gjerne meget ustabile, der skal ofte kun en liden aar- 

 sag til at foranledige deres spaltning. Da herunder den absorbe- 

 rede varmemængde frigjøres, og de dannede produkter ofte er gasfor- 

 mede, saa sker en saadan spaltning ofte under voldsom eksplosion. 

 Den svageste berøring med en fjær er saaledes istand til at bringe 

 jodkvælstof til at eksplodere, idet det under sterk varmeudvikling spal- 

 ter sig i jod og kvælstof. Andre eksempler paa endothermiske for- 

 bindelser er acetylen og kvælstofoxyd, der dog forlanger en sterkere 

 rystelse for at eksplodere, saaledes naar man i dem antænder lidt 

 knaldkviksølv. 



Exothermiske processer har saaledes i regelen lettere for at komme 

 istand end endothermiske. Ofte behøves blot en liden ydre foranled- 

 ning, en opvarmning eller rystelse, for at indlede processen, der, en- 

 gang begyndt, foitsætter, indtil den er fuldstændig tileudebragt. Endo- 

 thermiske processer kræver til sit forløb stadig tilførsel af energi i 

 form af varme, elektricitet o. s. v. Som følge heraf vil de altid fore- 

 gaa lidt efter lidt, aldrig plndselig under eksplosion. 



Vandstoffets forbindelse med surstof til vand er saaledes en exo- 

 thermisk proces, der foregaar pludselig under eksplosion, naar proces- 

 sen indledes ved paa et punkt at ophede den tilstrækkelig. Den om- 

 vendte proces, at spalte våndet i sine bestanddele, er en endothermisk 

 proces, der gaar for sig lidt efter lidt, f. eks. ved en elektrisk strøm. 



Ophedes en exothermisk forbindelse, f. eks. vanddamp, vil den som 

 oftest spaltes i sine bestanddele ved tilstrækkelig høi temperatur. 

 Ved 1000° begynder saaledes vauddampen at spaltes i sine bestand- 

 dele surstof og vandtof; eftersom temperaturen stiger, spaltes stadig 

 flere og flere vandmolekyler ; ved 3000° er omtrent -/a af alle vand- 

 molekyler spaltede. Blandingen bestaar da altsaa af uspaltede vand- 

 molekyler, surstofmolekyler og vandstofmolekyler. A^ed en bestemt 



