561 



bekræfte den baade af mig og andre norske geologer tidligere udtalte 

 formodning om, at jordskjælvets udgangsstrøg maa blive at søge i den 

 indre del af Skagerak. 



Denne antagelse synes ogsaa at bekræftes ved studiet af jord- 

 skjælvets st3'rke paa de forskjellige steder. For at faa et greit udtryk 

 for denne, har man opsat saakaldte stjTkeskalaer. Den mest benyttede 

 skala, Rossi-Forels, har 10 grader, hvoraf no. 1 og 2 omfatter de 

 svageste seismiske rørelser, som næsten blot kan iagttages ved hjælp 

 af fine instrumenter (seismografer); dette er, hvad man har kaldt de 

 mikroseismiske bevægelser. De styrkegrader, som der i de den 23de 

 oktober mere rystede strøg er tale om, er no. 6, 7 og 8. Det karak- 

 teristiske ved disse er: 6) Folk vækkes af søvne; lysekroner og hænge- 

 lamper kommer i svingende bevægelse; alle frithængende klokker giver 

 lyd; pendelure stanser. Enkelte personer blir forskrækket og forlader 

 husene. 7) Løse gjenstande kastes overende; kirkeklokkerne begynder 

 at lyde; almindelig forskrækkelse; dog ingen skade paa huse. 8) Skor- 

 stene falder ned; murvægge slaar revner. 



Hvis man nu paa et kart sætter et 8tal ved alle de steder, hvor 

 jordskjælvet har havt st3'^rken 8, vil man se, at det rent overveiende 

 antal 8tal falder paa den sydvestlige del af Smaalenene, den østlige 

 del af Jarlsberg og Larviks amt og den østlige del af Bratsbergs amt; 

 d. v. s. kyststrøgene omkring den indre del af Skagerak og den ydi'e 

 del af Kristianiafjorden. Foruden i dette strøg vil man finde en række 

 af Stal op langs Frierfjord og Nordsjø, hvorfra der igjen grener sig 

 ud to rækker, en langs Flaubygden og en nordover langs Tinelven. 

 Naar 8talleue her fordeler sig paa disse linjer, saa vil det formentlig 

 sige, at rystelsen har været særlig sterk langs de gamle brndlinjer i 

 jordskorpen, som falder sammen med de her nævnte geografiske linjer. 

 Ogsaa i strøget omkring Kristiania finder man, at rystelsen flere steder 

 har været af styrke 8; men disse steder er omgivne af steder, hvor 

 jordskjælvet kun har havt styrken 4 — 6. Vi er altsaa her tydelig 

 kommet udenfor den sterkest rystede zone, og den store styrke, jord- 

 skjælvet har havt paa flere steder, maa vel dels finde sin forklaring 

 ved beliggenheden langs gamle sprekkelinjer i joi"dskorpen, dels ved 

 undergrundens beskaffenhed, idet det gjennem talrige iagttagelser maa 

 ansees bevist, at f. eks. rystelsen merkes sterkere i huse, der ligger 

 paa løs grund, end i huse, som ligger paa fjeldgrund. 



Jeg har ogsaa gjennemgaaet jordskjælvsberetningerne i flere 



