vor tak til alle de mange medarbeidere, som i aarenes løb har leveret 

 bidrag til tidsskriftet, og hvis navne for størstedelen vil fremgaa a£ 

 den dette hefte ledsagende indholdsfortegnelse.*) Vi bringer frem- 

 deles vor tak til de aviser, som ved sine anmeldelser af "Naturen" har 

 hjulpet os i vort arbeide for tidsskriftets udbredelse, og — sidst, men 

 ikke mindst — bringer vi en tak til abonnenterne landet rundt for den 

 støtte, de har ydet, og til statsmyhdighederne for den økonomiske bi- 

 stand de har givet tidsskriftet. 



Bergen den lode januar 1902. 



Dr. J. Brunchorst. 



Yore dale og fjeide. 



Hvorledes formen af Norges overflade er dannet. 



Af Hans Reuscli. 



I. 



"Hytter og hus og ingen borge" heder det i sangen for at karak- 

 terisere Norges samfundsbygning. "Berg og dale og ingen sletter" 

 kunde vi paa tilsvarende maade sige for at betegne Norges overflade 

 i et par ord. Mangelen paa sletter er den vigtigste aarsag til, at 

 vi intet aristokrati har og derfor ingen borge; hvad man hos os kal- 

 der sletter er i virkeligheden ikke at anse for mere end et og andet 

 stykke dalbund, som er lidt bredere end sædvanligt. Med sletters 

 dannelse har vi følgelig ikke at beskjæftige os. 



En forestilling om f j eldene, som var noksaa gjængs hos geologerne 

 for hundrede aar siden eller saa, var den, at de var masser, som var 

 dreven i veiret ved en eller anden naturrevolution. Fjeldene i nord 

 og vest for Kristiania bestaar af frembrudte bergarter, der engang har 

 været glødende og smeltende ; i tidligere dage vilde det synes en meget 

 rimelig antagelse, at disse fjeide, som vi nu ser dem, var bleven til paa 

 den maade, at smeltemasser havde fiydt frem paa jordens overflade og 

 havde hobet sig op der. Jøtunfj eldenes tinderækker, hvis form man kan 

 se sammenlignet med stivnede bølger paa et oprørt hav, vilde man før 

 rimeligvis have anseet for virkelig at være dannede som toppe paa et 



*) De tre bidragsydere til Iste hefte i 1877, Reusch, Sjjarre Schneider og 

 Geehnuyden, har ogsaa leveret bidrag til dette jubilæumshefte. 



