21 



Vil man anvende dette paa vor egen maane, saa har man at sætte 

 T = 27 dage 7 t. 43 m. og R = 23 t. 56 m. (stjernedagens længde), 

 og finder da x = 24 t. 50 m. eller det vel bekj endte resultat, at maanen 

 for hver dag kommer gjennemsnitiig 50 minutter senere i forhold til 

 solen. 



Indsættes derimod de ovennævnte værdier for Mars og dens dra- 

 banter, saa finder man for Deimos, at x er over 131 timer eller omtrent 

 5^ Marsdage ; for Fobos bliver x = — ■ 11 timer. At denne stcSr^ 

 reise bliver negativ betyder, at denne maane gaar i modsat retning ai 

 alt andet paa himmelen, at den altsaa staar op i vest og gaar ned i øst, 

 og med denne bagvendte bevægelse piler den saa fort afsted, at den 

 kommer helt rundt til samme meridian paa 11 timer. 



Hvilke besynderligheder dette leder til, vil man kanske bedst 

 gj(3re sig en forestilling om ved at tænke sig hensat eteller andet sted 

 paa Mars under samme bredde som her paa jorden. Man vil da gjen- 

 finde Karlsvognen og Orion og andre gamle bekj endte ganske som 

 her; saavel solen som stjernerne vil gaa fra øst mod vest med næsten 

 samme hastighed, som vi er vant til. For planeterne bliver der jo 

 al tid lidt forskjel; saaledes vil Jupiter for det meste vise sig noget 

 klarere end hos os ; som noget nyt vil man se planeten Jord omtrent 

 som vi ser Venus, dog ikke paa langt nær saa straalende. Men for 

 maanernes vedkommende bliver det helt anderledes. Tænker man sig, 

 at maanen Deimos en morgen staar op samtidig med solen, saa er den 

 "ny" og altsaa usynlig; men allerede lidt over middag, naar solen bar 

 passeret meridianen, er den voxet til første kvarter og staar fremdeles 

 lavt over horizonten paa den østlige himmel. Om aftenen noget efter 

 solnedgang er Deimos fuld. Naar solen staar op næste dag, har den 

 allerede passeret sidste kvarter ; ud paa formiddagen staar den atter 

 som nymaane, men endnu ved middagstid har den ikke rukket saa liøit 

 op som til meridianen. Først efter næsten 3 dages forløb gaar den 

 ned i vest og har da gjennemløbet alle sine faser over to gange. Under 

 alt dette har den anden maane, Fobos, løbet rundt 6 gange fra \est 

 mod øst og har derunder gjennemgaaet alle sine faser over otte gange. 



Imidlertid m.aa det bemerkes, at disse maaner er saa smaa, at de 

 selv fra Mars's overflade ikke vil vise sig paa langt nær saa store, som 

 vor maane viser sig for os. Den yderste vil neppe kunne sees som en 

 tydelig skive uden i kikkert. 



