23 



gyndte dette arbeide med en stor portrætlinse paa sit private obser- 

 vatorium i Heidelberg. Det er ganske betegnende, at han i en artikel, 

 som er skrevet halvfjerde aar eiter, og livori han omtaler de vanske- 

 ligheder, som kan være forbundet med at af gjøre, om en Ilden streg 

 paa pladen skyldes en planet eller iklce, siger : "Jeg selv har endnu 

 aldrig seet nogen af mine smaa planeter paa himmelen." Han havde 

 da opdaget omtrent 20 nye, men kun seet dem paa de fotografiske pla- 

 der. For hans elev C h a r 1 o i s, som med stort held har drevet det 

 samme arbeide paa observatoriet i Nizza, var det en væsentlig lettelse, 

 at han havde en stor kikkert ved siden af. 



Den merkeligste opdagelse paa dette felt skyldes dog ingen af 

 disse to mænd. 1 Berlin er der et forlystelsessted, som tillige er for- 



Fig. !. 



synet med en del videnskiibelige instrumenter og derfor kaldes Urania. 

 Her havde en mand ved navn V/ i t t i 1898 optaget en fotografisk 

 plade, hvorpaa der viste sig en liden planet. Dei var den, som senere 

 fik navnet Eros, og som indtager en ganske eiendommelig stilling 

 blandt de smaa planeter. Da man nemlig havde faaet tilstrækkelige 

 observationer til at beregne dens bane, viste det sig, at den gjennem- 

 snitlig er nærmere solen end Mars, mens alle de andre smaa planeter 

 har sine baner mellem Mars og Jupiter. Da dens bane tillige er tem- 

 melig excentrisk, kan den undertiden komme jordan nærmere end 

 nogen anden planet. Dens omløbstid er If aar. 



Hosstaaende figur \iser solen (S) og bauerne for jorden (A B), 

 Eros (E) og Mars (M). Bogstaverne A, E og M er anbragt ved de 



