24 



punkter, hvor vedkommende planet kommer solen nærmest (perilieliet). 

 Jorden staar i A Iste januar, i B Iste juli, og bevægelsen for denne, 

 saavelsom for de to andre, foregaar i den ved pilen betegnede retning. 

 Da papiret forestiller jordbanens plan, er jordbanen helt optrukket, 

 hvorimod de stiplede dele af de to andre baner maa tænkes at ligge 

 under papirets plan ; de vinkler, som deres baneplaner danner med 

 jordbanens plan, er dog ubetydelige, nemlig for Mars ikke fuldt 2 gr. 

 og for Eros henimod 11 gr. 



Som man sei-, er af standen mellem erosbanen og jordbanen paa 

 et vist strøg betydelig mindre end afstanden mellem marsbarien og 

 jordbanen; ligeledes er Venus, naar den er os nærmest, dobbelt saa 

 langt borte som Eros, naar den er saa nær, som den kan komme. Dette 

 finder sted, naar det træffer sig saa, at jorden staar i b, naar Eros er 

 i sit perihelium E eller der i nærheden. Afstanden er da 22 millioner 

 kilometer. Saadanne ieiligheder er af vigtighed til bestemmelse af 

 planetens af stand og derigjennem alle andre afstande og dimensioner 

 i solsystemet med større nøiagtighed, end man for tiden kj ender dem. 

 En afstand, som nærmer sig til deu kortest mulige, vil dog ikke uaaes 

 før i 1931. Den sidste opposition fandt sted i november 1900, da jor- 

 den stod i a og Eros i e. Afstanden var da betydelig større ; i den 

 nærmest paafølgende tid vedblev den at minke lidt, som man ogsaa 

 kan se af figuren, men da jorden bevægede sig hurtigere end Eros, kom 

 denne os (i slutningen af december^ dog ikke nærmere end 47 millioner 

 km. Ikkedestomindre blev planeten gjort til gjenstand for udstrakte 

 observationsrækker over store dele af jorden. Beregningen af disse 

 vil dog endnu tåge nogen tid. I løbet af vinteren viste planeten nogle 

 merkelige vexlinger i lysstyrken, som rimeligvis har sin grund i en 

 rotation, maaske i forbindelse med uregelmæssigheder ved formen. 



I 1892 hændte det, at den ovennævnte Barnard paa Lick-observa- 

 toriet opdagede en komet ved fotografiens hjælp. Han havde ex- 

 poneret en plade i over fire timer for at tåge et billede af Melkeveien 

 i stjernebilledet Ørnen. Ved fremkaldelsen viste der sig en taaget 

 stribe, som forekom ham mistænkelig. Da han den følgende aften 

 saa efter paa himmelen, fandt han, at det var en Jiden komet. Senere 

 er et par lignende tilfælde indtruflet. 



Om vi derefter gaar videre udover i verdensrummet, er der ogsaa 

 et og andet at notere. 



