29 



rig paa resultater, at den bare af den grand fortjener særlig interesse. 

 Desuden er dette problem i fortrinlig grad et felt, hvor raffineret tek- 

 nik og eksakt videnskab i inderlig forening meie end andetsteds faar 

 anledning til at prøve sine evner til det yderste. Naar hertil kommer, 

 at man uden at gjøre sig skyldig i nogen overdrivelse kan paastaa, 

 at dette problem netop nu paa det nærmeste maa siges at være løst, 

 vil en kort oversigt over luftseiladsens udviklingshistorie maaske nu 

 være paa sin rette plads. 



Lad mig for letheds skyld efter de principer, der ligger til grund, 

 inddele de i denne gren af tekniken anvendte redskaber i tre grupper : 

 de passive, de aktive og de passiv-aktive ledskaber for luftfart. Den 

 første gruppe omfatter alle denslags redskaber, hvor man ved opdrift 

 paa en eller anden maade nøitraliserer luftskipperens og hans udstyrs 

 vegt, men hvor bevægelsen forøvrigt afhænger af luftstrømningerne — 

 altsaa først og fremst de forskjellige ballontyper. Til den anden 

 gruppe henfører jeg de redskaber, hos hvilke baade stigningen og be- 

 vægelsen fremad iverksættes ved mekanisk kraftanvendelse. Den tredie 

 gruppe endelig omfatter redskaber, hvor begge metoder er anvendt: 

 ved opdrift søges vegteu mindsket, mens man samtidig ved kraft- 

 anvendelse tilsigter bevægelse i den forønskede retning. I det følgende 

 omtaler jeg de tre typer kort og godt som balloner, flyvemaski- 

 ner og luft ski be. 



Den lette, farvespillende sæbeboble, som føres afsted med det 

 svageste luftdrag, kau gjerne siges at være forbilledet eller prototypen 

 for luftballonen. Gad gjerne vide, om det ikke var herfra, jesuiten 

 Francisco Låna havde ideen, da han i 1670 i sin bog om luft- 

 seilads foreslog at lade endel lufttomme kugler af kobberblik besørge 

 opdriften? Maaske var det ogsaa luftpumpens opfindelse nogle aar 

 iforveien, som havde inspireret ham. Forslaget viser, at Lånas meka- 

 niske forudsætninger var temmelig begrænsede, men ikke destomindre 

 kom hans bog til at spille en vis rolle, ligesom den i sin tid ogsaa 

 vakte en temmelig betydelig opsigt. Paavirket af Lånas bog begyndte 

 portugiseren Lorenzo Don Gusmåo at eksperimentere med luft- 

 seilads. I 1709 foretog han i Lissabon i overvær af kongen og hans 

 hof en opstigning, som forresten ikke forløb heldig, da ballonen blev 

 hængende i en gesims paa slottet. Dette er den første historiske bal- 

 lonfart, men dens nærmere enkeltheder er man ikke bekjendt med. 

 Begivenheden vakte naturligvis i førstningen lidt røre, men gik snart 



