36 



dringerne, begge dele faktorer, som iivilkaarlig maatte øve indflydelse 

 paa trykket i ballonen saavelsom paa dens tæthed — med andre ord 

 altsaa paa gastabet. Han anbefalede derfor inden den endelige afreise 

 at foretage forholdsvis billige og ufarlige, men grundige prøvefarter i 

 beboede strøg for dermed at bringe varigheden af ballonens bæreevne 

 fuldt paa det rene. 



Det færdige ballondække veiede ikke mindre end 1321 kg. og 

 nettet, som var forfærdiget af sammensyede hampesnorer, 442 kg. 

 Over dette var der desuden, for at sne og anden nedbør let skulde 

 glide af, lagt en kappe af enkelt silketøi og af 40 kg. vegt. Til 

 hurtig landing var ballonen forsynet med en 4 m.- stor aabning, dæk- 

 ket af en trekantet lap, som ved anvendelse af 120 kg. kraft i nøds- 

 fald kunde rives af. Til regulering af farthøiden var der ved ballonens 

 ækvator to mindre ventiler, der lod sig aabne og lukke fra gondolen. 

 Endelig Var ballonhalsen forsynet med en selvvirkende ventil, som slåp 

 endel gas ud, naar det indvendige tryk blev for stort, men som ikke 

 tillod den ydre luft at strømme ind i ballonen. 



Gondolen var en cylindrisk kurv af 2 m. tvermaal og 1.3 m. høide, 

 overtrukket med vandtæt seildug. Dens indre var ved en skillevæg 

 delt i to i'um, hvoraf det ene, som skulde tjene til soverum, var for- 

 synet med to smaa vinduer. Det andet var lagerrum for proviant og 

 instrumenter. To af de tre reisende skulde stadig opholde sig paa 

 gondolens dæk, der var omgivet af etslags rækverk af hampesnorer. 

 For at undgaa eksplosionsfare blev ingen ild medtaget eller ant ændt i 

 gondolen. Til opvarmning af mad blev et spiritusapparat nedfiret gjen- 

 nem et hul i gondolens bund, tændt dernede og atter slukket, inden 

 det haledes op igjen. Alle nautiske, magnetiske, astronomiske og me- 

 teorologiske instrumenter havde sin plads dels i og dels ovenpaa gon- 

 dolen, som uden passagerer veiede 180 kg. Den samlede vegt af bal- 

 lonen uden proviant, ballast, instrumenter og passagerer var altsaa 

 omtrent 1800 kg. 



Hvad der foruden dens formodede store gastæthed særlig udmer- 

 kede Andrées ballon, var dens relative styrbarhed. Ved tidligere 

 foretagne forsøg mente Andrée at have godtgjort, at en ballon kan 

 drives frem i en fra vinden betydelig afvigende retning efter følgende 

 enkle princip : En seilbaad kan styres ved et ror, men kun i det til- 

 fælde, at dens hastighed til en vis grad overgaar våndets, gjennem 

 hvilket den bevæger sig. Jo større farten er, desto lettere lader baa- 

 den sig manøvrere, nærmer hastigheden sig, i forhold til våndets, ti 



