37 



nul, mister baaden styringen. Denne afhænger af det forskjellige tryk 

 paa baadens to sider, efterlivert som roret lægges den ene eller anden 

 vei. En luftballon driver passivt afsted med vinden og kan uden driv- 

 kraft ikke meddeles større fart, end luften har. Derimod kan man 

 let opnaa mindre hastighed end vindens. Lad os tænke os, at denne 

 er 7 m. i sekundet. Bringes ballonen til at bevæge sig med en hastig- 

 hed af kun 5 m., vil den ba gf r a være udsat for et tryk svarende til 

 2 m. vindhastighed. Er dens to halvdele ulige store, maa den aaben- 

 bart drives afsted i den retning, hvori det største tryk virker, altsaa 

 paa skråa i forhold til vindretningen. Principet er til en vis grad det 

 omvendte af, hvad der gjælder for styringen af en baad. Der kom- 

 mer trykket forfra, og roret lægges [til den kant, ad hvilken baaden 

 skal dreies. Ved en ballon kommer trykket bagfra, og „ roret" maa 

 derfor lægges den modsatte vei. Tre slæbetouge af tilsammen 1000 kg. 

 vegt skulde, naar man ønskede det, formindske ballonens fart, saa den 

 fik styring, og „roret" var et 88 m.- stort, trapezformigt seil, der 

 kunde ophænges under ballonen usymmetrisk i forhold til dens akse. 

 Andrée mente ved disse hjælpemidler at kunne holde en kurs, der af- 

 veg indtil 35 grader fra vindretningen. For i nødsfald ogsaa at kunne 

 foretage reisen over vand eller land medførte ekspeditionen slæder og 

 en baad, der kunde sammenlægges. Ballasten bestod af 20 sække 

 sand, hver af 85 kg. vegt. Med proviant, passagerer, vaaben og øv- 

 rigt nødvendigt udstj^r vilde ballonens bæreevne være temmelig nær 

 udnyttet. Hensigten var ogsaa under normale forhold at foretage rei- 

 sen i en høide af 180 — 200 m. over havfladen. 



Den Ilte juli 1897 steg Andrée med sine to ledsagere op fra 

 Spitsbergen. Den 13de juli kl. 12.30 efterm. befandt han sig ifølge 

 et med duepost fremkommet brev paa 82" 2' n. b. og 15*^ 5' o. 1. og 

 stjT-ede da med god fart i retning øst 10*^ syd. Da Danskeøen, hvor- 

 fra han steg op, ligger paa omtrent 79" n. b., havde hans tart i de 

 forløbne to døgn ikke været synderlig stor. Ingen har siden hørt fra 

 ham. Ingen ved, hvad der er blevet de dristige reisendes tragiske 

 skjæbne. Nu efter fire og et halvt aars forløb kan det kun ansees 

 aldeles utvilsomt, at de alle har sat livet til. Nordpolens hemmelig- 

 heder lykkedes det altsaa ved denne, den dristigste og mest storslagne 

 af alle ballonfærder, ikke at afsløre. 



Af alle de skuffelser og tragiske begivenheder, hvorom ballonfartens 

 historie har at berette, maa man imidlertid ikke slutte, at den alminde- 

 lige luftballon jo ikke ogsaa har gjort sin nytte. Den har tvertom æren 



