38 



for en række praktiske og videnskabelige resultater, hvortil endnu intet 

 andet luftfartøi kan opvise magen. I mange særegne øiemed vil den 

 vistnok ogsaa for fremtiden komme til at spille en vigtig rolle. 



De første videnskabelige luftroiser begyndte allerede i 1803, idet 

 nævnte aar tyskerne L'Holst og Robertson foretog en opstigning. 

 Aaret efter fulgte de bekjendte franske fysikere Biot og Gay-Lussac 

 eksemplet, og siden den tid har talrige videnskabelige ballonfarter fun- 

 det sted, bl. a. ved Flammarion, Tissandier og flere andre. Ved 

 disse opstigninger er i høi grad vor kundskab om forholdene i de øvre 

 luftlag forøget. I den senere tid udføres denne slags undersøgelser 

 ved balloner, som uden medfølgende passagerer opsendes med selv- 

 registrerende apparater. Især af amerikanerne er hertil ogsaa i stor 

 udstrækning anvendt drager. Ogsaa i krigsøiemed har ballonen fundet 

 anvendelse og tildels gjort admerket tjeneste. Allerede under revolu- 

 tionskrigene havde man faaet øinene op for dens betydning som stra- 

 tegisk hjælpemiddel, og i 1794 grundlagdes den første militære luft- 

 skole Ecole national aérostatiq ue i Meudon. Denne saavel som 

 de to laftskipperkompanier ophævedes igjen i 1799 af Napoleon, men 

 i nyere tid er tanken atter tåget op. Baade Frankrige, England, Tysk- 

 land, Italien, Rusland og Østerrige har i sin regulære hær særegne 

 luftskipperafdelinger med tilhørende læreanstalter. Under Paris's be- 

 leiring i 1870 — 71 blev forbindelsen mellem hovedstaden og provinsen 

 udelukkende opretholdt ved hjælp af luftballoner, og der konstrueredes 

 i den anledning af Krupp endog en egen ballonkanon, som skulde 

 tjene til at sætte en stopper for dette uvæsen, men som imidlertid viste 

 sig ubrugbar. I tiden fra 23de september 1870 til 28de januar 1871 

 forlod ikke mindre end 64 ballener med 155 personer, 363 brevduer 

 for tilbagegaaende post og 9000 kg. postsager den af tyskerne tæt 

 indesluttede by. Af disse ballener blev kun 6 opsnappet af tyskerne, 

 2 faldt i havet og en af de øvrige var den tidligere omtalte „La ville 

 d'Orleans", som dalede paa Lifjeld og siden, lettet for sine passa- 

 gerer, fortsatte turen til Norefjeld. Den opbevares nu paa Kristiania 

 universitet. En af lederne for det franske ballonvæsen dengang var 

 den udmerkede kemiker Berthellot, som nylig har feiret sit femti- 

 aarsjubileum som videnskabsmand, og som flere af „Naturen"s læsere 

 vil kjende. 



Saakaldte ballens captifs, ballener, der holdes fæstede ved et 

 toug, har ogsaa fundet megen anvendelse, dels i strategisk øiemed, til 

 rekognosering, sigiialisering o. s. v., og dels som adspredelsesmiddel 



