39 



for publikum. Til verdensudstillingen i Paris 1878 havde Griffard 

 bygget den største ballon, som hidtil har eksisteret, en ballon captif, 

 der rummede 25000 m.^ gas og kunde hæve 38 mennesker til 500 m. 

 høide. Den sidste udgave af denne sort balloner er den Parseval- 

 Siegfeldske drageballon, der har vist sig udmerket brugbar i 

 militære og meteorologiske øiemed. Ballonen bestaar ^f en med af- 

 rundede ender forsynet cylinder, hvis akse danner en vinkel med vind- 

 retningen. Herved bliver den lettere at operere med i sterk vind end 

 en almindelig ballon captif. For at hindre dannelse af buler ved 

 vekslende tryk er den i sin bagerste halvdel forsynet med en pølse- 

 formig biballon, der automatisk regulerer trykforskjellighederne. En 

 ved touge fastgjort slæbeballon hindrer desuden altfor voldsom sling- 

 ring i ustø vind. Med disse og lignende redskaber foretages der nu 

 i meteorologiske øiemed samtidige opstigninger i Paris, Straszburg, 

 Miinchen, Berlin, Stockholm, Warschau og St. Petersburg under ledelse 

 af Hergesell, direktøren for det meteorologiske institut i Straszburg. 



Vi kommer nu til de redskaber for luftfart, der er beregnet paa 

 baade at bæres og drives frem ved mekanisk kraft, og som vi ret og 

 slet giver navnet flyvemaskiner. Flyvemaskinen tager fuldt bevidst 

 fuglenes flugt til forbillede. Dette naturfæuomen er af enkelte kon- 

 struktører studeret i sine yderste detaljer og med den høieste grad at 

 nøiagtighed — man kan gjei'ne sige saavel matematisk som mekanisk. 

 Vingefladens krumningsforhold, dens stilling i forhold til bevægelses- 

 retning og vindretning, bevægelsei-nes hurtighed, trykfladens størrelse 

 i forhold til den anvendte kraft og den baarne vegt, disse og lignende 

 enkeltheder er blevet grundigt undersøgt. I det tilfælde, at flyve- 

 maskinerne har vist et mere eller mindre heldigt resultat, er det da 

 ogsaa med disse erfaringer som grundlag. 



Som et resultat af den livlige tekniske udvikling omkring midten 

 af forrige aarhundrede viste flyvemaskinen sig først som et rent teo- 

 retisk produkt, inden det ringeste praktiske forsøg endnu var gjort. 

 Især hævdede franskmanden Na dar i sine skrifter med stor styrke 

 fl3'vemaskinen som den eneste mulige løsning af luftfartsproblemet. 

 Den tanke at ville gjøre en luftballon, hvordan den end var konstrue- 

 ret, styrbar, var efter hans mening den rene daarskab. Nadars ind- 

 fl^^delse viste sig deri, at ideen om den dynamiske luftseiler „plus 

 lourd que l'air" begyndte at tåge fastere form. Hist og her ud- 

 stilledes der smaa modeller af flyvemaskiner, saaledes en af markis 



