42 



Maskinen svævede paa en længere strækning over jorden og knækkede 

 tilslut to 3 X 9" pitchpineplanker, der var anbragt over den som en 

 øvre skinnegang for at hindre den fra at flyve afsted. Siden den tid 

 har opfinderen merkelig nok intet offentliggjort om sine videre ekspe- 

 rimenter. Professor Langley ved Smithsonian Institution i 

 Washington har ogsaa i mange aar drevet lignende undersøgelser. 

 Han har konstrueret en, ligeledes ved damp drevet model, som han 

 giver navnet aérodrom, og hvormed der er anstillet flere heldige for- 

 søg. Telefonens opfinder Graham Bell skriver herom: „Sidste ons- 

 dag den 6te mai (1896) overvar jeg et høist merkværdigt eksperiment 

 med prof. Langleys aérodrom. Jeg har ikke lov til at gaa i detaljer, 

 men kan med professorens tilladelse meddele følgende: Aérodromea 

 eller fiyvemaskinen var af staal og dreves af en dampmaskine. Den 

 lignede en stor fugl, svævende gjennem luften med forbausende regel- 

 mæssighed og i store, jevne kurver. Den steg tilveirs i en spiral- 

 formig bane ved at kredse rundt i cirkler paa ca. 100 m. tvermaal. 

 Men den fiøi ogsaa ret frem. Da dampen slåp op, havde den fjernet 

 sig omtrent en kilometer fra sit udgangspunkt og var i henved 30 m. 

 høide. Og nu hændte noget af det merkeligste. Aérodromen faldt 

 ikke tungt til jorden, men dalede ned saa stille og elegant, som nogen 

 fugl kan gjøre det. Den faldt ned i Potomacfloden og blev straks 

 fisket op, uskadt og rede til nye forsøg Ingen kunde over- 

 være disse forsøg uden at føle sig overbevist om, at den praktiske 

 gjennemførlighed af mekanisk flugt her er bevist." 



Vi kan ikke forlade fiyvemaskinen uden ogsaa med nogle ord at 

 omtale Otto Lilienthals flyveforsøg, der tilslut fik en saa tragisk 

 afslutning. Lilienthal anvendte ingen drivkraft, men søgte at efterligne 

 fuglenes svæveflugt ved et dobbelt vingepar af henholdsvis 10 og 18 

 m.2 trykflade, hvormed han mod vinden bevægede sig ud fra en eller 

 anden bakketop. Det havde paa denne maade flere gange lykkedes 

 ham fra 15 m. høide at svæve 2—300 m. henover. Ved et forsøg i 

 Rhinowerbj ergene den 9de august 1896 slog apparatet pludselig kol- 

 bøtte i luften, Lilienthal faldt til jorden, brak ry graden og døde. Si- 

 den har hans forsøg været fortsat af chikagoingeniøren Chanute, der 

 helt ud bekræfter de resultater, Lilienthal er kommet til i sine for- 

 skjellige aéronautiske skritter. 



