64 



den omstændighed, at sterke lyskilder — som for eksempel de elek- 

 triske — øver en betydelig attraktion paa de om natten flyvende arter, 

 der altsaa ikke kan være lyssky, mens paa den anden side dagsommer- 

 fuglene ingenlunde begynder at bevæge sig umiddelbart efter dagens 

 frembrud, men meget mere kun sjelden begynder at fly ve før langt hen 

 paa formiddagen, efterat luftens temperatur er steget over det for dem 

 kritiske minimum. 



Hvorvidt Bachmetjews teori er istand til at give tilfredsstillende svar 

 paa alle herhenhørende spørgsmaal, er det ikke godt paa sagens nuvæ- 

 rende standpunkt at udtale sig om, da det foreliggende observations- 

 materiale desværre endnu er saa forsvindende lidet. Forsøger vi at 

 gjøre den anvendelig paa andre insektgrupper, saa maa det f. eks. for- 

 undre os, at dyr som humleme, som ifølge Marey præsterer en vinge>- 

 hastighed af 240 slag i sekundet, og fluerne, der naar op i 330 eller 

 endog flere, er istand til at være i bevægelse i det sterkeste solskin, og 

 det trods at humleme endog har en temmelig rigelig pelsbeklædning. 

 Da imidlertid spørgsmaalet nu er sat under diskussion, vil det vel 

 efterhaanden lykkes at faa samlet et støi*re biologisk observationsmate- 

 riale til belysning af de endnu uklare sider af denne sag. 



O. J. L.-P. 



Temperatur og nedbør i Norge i november 1901. 



Temperatur og nedbør i Norge i december 1901. 



