66 



•det er denne Pytheas, som gjennem Strabo og Plinius har givet men- 

 neskeheden de første oplysninger om Nordhavet. 



Mang© aarhundreder svandt, og dristige sjømænd begyndte at 

 pløie Nordhavet paa tvers, samkvemmet mellem Norge, Island og de 

 andre øer i vest fiorerede. Omtrent samtidig begyndte enkelte at 

 vende stavnen nordover. Nordlændingen Othar gjorde i aaret 870 

 en reise forbi Finmarken og Murmanskysten til Hvidehavet og Dvina- 

 floden, og sagaerne beretter om flere lignende Bjarmelandsfærder. 

 Magister Adam af Bremen fortæller saaledes om Harald Haardraade, 

 at han gjorde en sjøreise for at udforske, hvor langt Nordhavet strakte 

 sig, men at han "paa de mørke yderkanter foran verdens ende nær var 

 kommen ud i afgrundens frygtelige svælg med sine skibe og med nød 

 og neppe kom uskadt tilbage."*) Atter forløb aarhundreder, og der 

 optraadte en ny sort Bjarmelandsreisende. Omkring midten af det 

 16de aarhundred3 beg3'ndte engelske kjøler at trække længdefurer i 

 Nordhavet, og det moskovitiske kompagnis skibe drev en blomstrende 

 handel mellem England og det nordlige Rusland. Dette lokkede ogsaa 

 hollænderne nordover. I aaret 1596 opdagede W il lem Barents 

 Beeren. Eiland og Spitsbergen, og i 1614 kom Jan Cornelisson 

 May til den ø, som har faaet navn efter ham. Den økonomiske ud- 

 nyttelse af de store havpattedyr tog nu for alvor fart, og i denne del- 

 tog foruden engelskmænd og hollændere ogsaa dansker, russere, fransk- 

 mænd og biscayere- (basker). Efterhaanden tog fangsten af, og del- 

 tagerne tråk sig tilbage. Saa oprandt det 19de aarhundrede, og tiden 

 var inde til at ogsaa nordmændene kunde optræde med sine fangst- 

 skuder i den nordlige del af Nordhavet. 



Samtidig begyndte et andet folk at deltage i ekspeditionerne mod 

 nord og det paa en anden maade end de øvrige nationer. Allerede i 

 1758 havde svenskerne udsendt en elev af Linné, Anton Martin, 

 til undersøgelser i polarlnndene, og akkurat et hundrede aar senere 

 foretog O 1 1. o T o r e 1 1, ledsaget af N o r d e n s k i ø 1 d og Q u e n- 

 n e r s t e d t, sin første videnskabelige ekspedition til Spitsbergen. 

 Den videnskabelige polarforskning er saaledes født i Sverige, som jo 

 ogsaa senere hen mægtig har .bidraget til at udvide kundskaben om 

 polaregnene. Imidlertid blev de svenske polarforskninger ifølge sa- 



*) Citat efter Munch, II, s. 270. Munch fovmoder, at magistratens sensa- 

 tionelle skildring hidrorer fia eventyilige beretninger om Moskenstromme eller 

 Saltstrømmen. 



