69 



dyreliv. Nulgradsisotermerne har et uregelmæssigt forløb, paa sine 

 steder skjærer de selvfølgelig ogsaa havets overflade. Og indbegrebet 

 af hele det vandomraade, som omsluttes af nulgradsisotermerne, kaldte 

 MohnogSars den kolde area, i modsætning til den varme, som om- 

 fatter de norske f jorde, kystbankerne og de øvre lag i Nordhavet. 

 Ekspeditionens kemiske arbeider er for størstedelen udført af H. 

 T o r n e og L. S c h m e 1 c k.*) Fra den førstes haand foreligger 

 analyser af våndets saltgehalt og bestemmelser af de forekommende 

 gasarter. 



Den a.nden har karakterisevet havbundens afleiringer, dels ved 

 den kemiske beskaffenhed og dels ved indhoidet af dyrelevninger. 

 Hans Kiær har ved at lægge hovedvegten paa de i bundprpverne 

 forekommende foraminiferer inddelt aileiringerne i havet om vore 

 kyster paa følgende maade : 



A. Det sydlige graa ler, der omfatter fjordene og bankerne langs 

 Norges kyst til 19 gr. ø. 1. 



B. Det nordlige graa ler, som findes i vore f jorde og paa ban- 

 kerne østenfor 19 gr. ø. J. Hei'til hører ogsaa rhabdamminaleTet, som 

 er kaldt saa efter en foraminiferslegt, og som dækker endel af flaket 

 mellem Norge og Spitsbergen. 



C. Det brune ler, som deles i det egentlige biloculinler^"-'" ) samt 

 overgangsleret. 



Det brune ler og da især biloculinleret danner dybvandssedimentet 

 i Nordhavet. Tænker vi os f. eks. gaaende ud fra Stadt mod Nord- 

 havet, saa har vi først et belte af det sydlige graa ler, saa, kommer et 

 smalere belte overgangsler og derpaa biloculinleret. Dette biloculina- 

 slam dækker bunden ikke alene i Nordhavet, men ogsaa i det tilgræn- 

 sende Grønlandshav. I juli 1898 skrabede den svenske professor 

 N a t h o r s t lige under pakisen mellem Spitsbergen og Grønland og 

 fik op fra et dyb af 2750 meter store mængder af det omtalte lerslam. 

 Desuden fandtes i hundredevis af eksemplarer af en arktisk sjøpølse 

 (elpidia glaciaiis), som prof T h é e 1 først opdagede i Karahavet. Ifølge 

 Danie Issen fandtes denne merkelige sjøpølse ogsaa paa forskjel- 

 lige steder i Nordhavet lige ned til st. 35 (63 gi\ 17 min. n. br., 1 gr. 

 27 min. v. 1.), hvor dybden var 1977 meter, temperaturen -f 1 gr. og 

 bunden dækket af biloculinler. 



r *) Den oprindelig ansatte keniiker Svendsen blev ved sygdom hindret 



ra at deltage i 2det og 3die togt. I hans sted kom Hercules Toriioe. 



**) Saakaldt fordi det indeholder store mængder af en forammifer, Biloculina. 



