73 



langsomhed, tar de det paa den anden side igjen i størrelse og Lyngde. 

 Bræerne knuser op sten, som ligger under dem, og anvender gruset lil 

 at skure paa underlaget; hvor dette er opsprukket i blokke, plukker 

 isen desuden disse ud af deres faste- leie og tager dem med sig. 



Tænker man sig, at man staar i en dal udgravet af en elv, der rin- 

 der i et klippeleie, og elven forsvinder, ved at klimatet blir tørt, vil 

 man have for sig et elveleie af et U-formet tværsnit og til begge sider 

 de opadskraanende dalsider, saa at dalens tværsnit i det hele seet blir 

 V-formet. Begiver man sig derimod ind i en dal, hvor der har arbeidet 

 en nu bortsmeltet isbræ, vil man se et leie for "det faste vand", med 

 ganske andre dimensioner end et elveleie ; men bræleiet har ogsaa, 

 hvis bræen har faaet arbeide længe nok, et U-formet tværsnit. Ja, et 

 saadant isbræleie er saa stort, at man kalder det en dal, og man ud- 

 trykker sig gjerne saa, at der ved det flydende vands virksomhed frem- 

 kommer V-formede og ved isbræernes virksomhed U-formede dale. I 



Fig. 1. 



1. En dal med V-formet tversnit. Formen skjoldes flydende vand. 2. En dal 



med U-formet tversnit. Formen skjoldes islræ. 



første tilfælde tænker man altsaa ved dalens sider paa de fjeidsider, 

 som skraaner ned til våndets leie; ved de U-formede dale derimod paa 

 selve våndets leie. Paa bunden af et udtørret elveleie vil man finde 

 mange ujevnheder, og der vil være større kulper her og der, hvor vån- 

 det har tæret mere end ellers. Paa samme maade vil der være ujevn- 

 heder i de gamle bræleier, og naar siden vand kommer at rinde i dem, 

 vil der paa mange steder dannes fosse, kulper, ja endog sjøer; en 

 skjønhed ved de fordums brædækte lande er netop deres mange "klippe- 

 bassiner" . 



En særegenhed ved de U-formede dale er, at deres sidedale ofte er 

 "hængende dale". Med "en hængende dal" mener vi en sidedal, som 

 munder ud et stykke oppe paa en hoveddals side og ikke som sidedale 

 pleier i jevnhøide med hoveddalens bund. Naar man fra hoveddalen 

 skal op i en hængende dal, maa man altsaa først stige et stykke op ad 

 hoveddalens side, ned over hvilken elven fra sidedalen løber i fos og 



