78 



eiendonimeligheder ved Valdersdalen og Hallingdalen, om "Strand- 

 fladen, et nyt træk i Norges geografi", og leveret en afhandling "Nogle 

 bidrag til forstaaelsen af, hvorledes Norges dale og f j elde er. blevne 

 til" (Norges geologiske undersøgelses aaxbog for 1900). 



VI. 



Ovenfor forklartes, hvad et peneplan er. for noget, nemlig en slette' 

 med svag bølgning frembragt ved, at de tærende kræfter gjennem 

 en lang række aartusender har virket paa et høiland, saa dets overlade 

 er bragt ned til at væxe omtrent i jevnhøide med havspeilet. Ved 

 hævning fures, som vi hørte, et saadant peneplan af elvene med nydan- 

 nede dale. 



Hovedfoi-mea af vort lands overflade er for store deles vedkom- 

 mende et hævet peneplan, der paa høifjeldsviddeme er furet af grunde 

 og aabne dale og udadtil mod kystea er gjennemskaaret af dybe dale 

 og af f jorde. 



For tiden kan vi kun danne os en meget ufuldstændig idé om, in den, 

 hvilken geologisk tidsperiode det var, at den skandinaviske halvø laa 

 saa meget lavere end nu og udjevnedes, til den fik den karakter af bøl- 

 gende vidder, som den har, naar man altsaa ser bort fra de senere til- 

 komne dale. Fra andre lande erfarer vi, at der i den sidste af de geo- 

 logiske perioder forud for istiden, i tertiærperioden, er udført et væl- 

 digt arbeide, og vi kan derfor godt inden denne, maaske i dens første 

 halvdel, finde plads for Fennoscandias store '"peneplanation" og altsaa 

 tænke os denne som tertiær. 



Det mest typiske peneplanlandskab, jeg ved at have seet, ^r i de 

 østlige og i de indre dele af Finmarken. I Tanaf jordens omgivelser 

 for eksempel udbreder der sig vidt og bredt et plateau, som ligger et 

 par hundrede meter over havet og er saa jevnt, at man kunde tænke 

 sig, at der havde været en kjæmpehøvl, som havde glattet landets over- 

 flade ud. Her oppe ved Ishavet er der ingen trær, næsten ingen be- 

 byggelse og meget lidet jordsmon over fjeldet,. saa dettes bygning træder 

 godt frem ; for det meste bestaar fjeldet af foldet sandsten, og den geo- 

 logiske bygning har følgelig slet intet med den ydre form at gjøre. 



I det sydlige Norge faar man et sterkt indtryk a.f peneplan paa 

 Langfj eldenes og Dovres høifjeldsvidder, ja selv i fjordegnene i Ber- 

 gens stift er det oftest ikke vanskeligt, naar man kommer lidt op, i tan- 

 kerne at restaurere et peneplan ved at tænke sig dalene udfyldte. Man 



