83 



Musklerne er tilsyneladende meget enkelt hyggede, de bestaar af 

 ganske ensartede, parallelt forløbende fibre og fibriller. Dog, saasnart 

 man tager mikroskopet til hjælp, er det forbi med denne enkeliied i 

 bygningen, og vi opdager en struktur, hvis forklaring allerede flere 

 generationer har arbeidet paa at fin de. 



Den eiendommeligste egenskab ved. en muskel er den, at den ved 

 visse irritationer kan bringes til at forandre form. Den blir derved, 

 kortere i fibrenes retning og samtidig tykkere. Ophører irritationen, 

 vender muskelen tilbage til sin oprindeligC' form, og dennei fuldkomne 

 elasticitet er i og for sig ikke mindre merkelig end dens evne til at for- 

 korte sig. De irritamenter, som under normale forhold bringer en 

 muskel til at trække sig sammen, udgaar fra nervesystemet. De be- 

 virker enten en enkelt rykning eller en mere eller mindre vedholdende 

 kontraktion (muskeltetanus). Muskelens sammentrækning foregaar 

 med stor kraft. Saaledes kan menneskets muskel ved sin kontraktion 

 for hver kvadratcm. af sit (fysiologiske) tversnit løfte 10 kg. 



Musklernes evne til at trække sig sammen muliggjør de enkelte 

 legemsdeles bevægelse i forhold til hinanden, ligesom ogsaa det hele 

 legemes bevægelse fra et sted, til et andet. Kun ved musklernes hjælp 

 formaar vi med vor vilje at indvirke paa udenverdenen omkring os, 

 det være sig nu, at vi bruger hammer eller sværd — at vi bruger pen 

 eller — saaledes som jeg nu — frembringer lydbølger i luften, d. v. s. 

 taler. 



Muskulaturen leverer ved sine kontraktioner et ganske betydeligt 

 arbeide om dagen. Arbeidets størrelse maaler vi ved at multipli- 

 cere størrelsen af den overvundnei modstand med den veilængde, i 

 hvilken denne modstand er blevet overvundet. Saaledes finder vi 

 t. eks. størrelsen af det arbeide, jeg udfører ved at løfte^ en vegt ved at 

 sætte vegtens størrelse gange den høide, hvortil jeg løfter den op. 

 Enheden for disse maal kaldes k i 1 o g r a m m e t e r , d. v. s. det ar- 

 beide som leveres ved at 1 kg. løftes 1 m. i veiret. 



Hjertets arbeide med at holde blodstrømmen vedlige og aande- 

 drætsmusklernes arbeide med at lufte lungerne beløber sig hos et men- 

 neske allerede til omtrent 30000 kilogrammeter (kgm.) i døgnet. Der- 

 til kommer saa alt ydre arbeide. En mand, som ikke udfører noget 

 tungt arbeide, leverer alene ved at gaa og staa et arbeide paa gjennem- 

 snitlig 35000 kgm. daglig, og en frisk arbeiders dagsarbeide ved 8-ti- 

 mers arbeidsdag kan anslaaes til 350000 kgm. 



