87 



at arbeide strengt, frisk og ved gode kræfter ved at fodre den udeluk- 

 kende med eggehvide uden at lade den faa noget andet at spise. Og 

 dog er denne lære ikke rigtig. Det lader sig let vise, at i ethvert fald 

 ogsaa andre stoffe end eggehviden kan levere den til arbeidet nødven- 

 dige energi, ja at der ved muskelarbeidet overhovedet ikke med nød- 

 vendighed maa forbruges mer eggehvide end i hvile. 



Man kan erkjende det paa den maade, at man iagttager udskillel- 

 sen af det bundne kvælstof under hvile og under arbeide. Eggchvide- 

 legemerne indeholder neinlig bundet kvælstof. Ved deres spaltning 

 gaar dette kvælstof fuldstændig over i forbindelser, der udskilles af 

 organismen gjennem urinen og afføringen. Jo mere eggehvide der 

 spaltes, desto mere kvælstof udskilles der af legemet, og omvendt. 

 Kvælstofudskillelsen er altsaa et ubedrageligt maal for eggehvideom- 

 sætningens størrelse. 



Det var C. v. Vei t, der først ad denne vei viste, at muskelarbei- 

 det ikke leveres paa bekostning af eggehvide. En hungrende hund 

 udskiller nøiagtig lige meget kvælstof (N) i hvile som under 8 timers 

 daglig arbeide i trædeniølle. 



Meget bekjendt er et eksperiment af F i c k og W i s 1 i c e n u s ; 

 de besteg sammen Faulhorn og maalte paa den ene side det arbeide, 

 de derved præsterede, og paa den anden side sin eggehvideomsætning. 

 De havde under bestigningen løftet sit legeme 195G m. Wislicenus 

 veiede 76 kg. ; han havde derfor med et rundt tal leveret 149000 kgm. 

 arbeide. Efter kvælstofudskillelsen havde han forbrugt 37 gr. egge- 

 hvide. Da 1 gram eggehvide ved forbrænding i legemet leverer 4.1 

 kalorier varme, saa gav de forbrændte 37 gr. 151.7 kal., hvilket kun 

 svarer til 64472 kgm. arbeide. Ganske tilsvarende resultat fandt de 

 for Fick. Det viser sig altsaa allerede ved denne, som vi snart skal 

 se overfladiske, beregningsmaade, at eggehvideforbruget ikke strak til 

 at dække engang halvdelen af det udførte arbeide, hvis varmeækviva- 

 lent udgjorde 348 kalorier. Men endnu har vi ikke tåget i beregning, 

 at der ogsaa under nedstigningen ydedes et betydeligt arbeide. Videre 

 har vi ikke tåget hensyn til, at det ikke lykkes at udnytte en forbin- 

 delses kemiske energi fuldstændig ved dens forbrænding til ydre me- 

 kanisk arbeide. Der dannes ved siden af altid en hel del varme. Af 

 en dampmaskine faar man t. eks. kun 10 pct. nytteeffekt af, hvad man 

 teoretisk' har beregnet. Den menneskelige og dyrets muskelmaskine 

 arbeider i sammenligning hermed meget sparsommeligere, men heller 



