88 



ikke den formaar at omsætte mere end ^ — ^ af den potentielle energi 

 til mekanisk arbeide. Et ydre arbeide paa 148000 kgm. vilde derfor 

 kræve mindst 1045 kal., og den iagttagne eggehvideomsætning vilde 

 derfor ikke strække til at dække stort mere end en syvendedel af be- 

 hovet af potentiel energi alene til opstigningen. 



Lignende resultater er mange andre forskere ogsaa kommet til. 

 Ofte mangler ethvert spor af en forøget eggehvideomsætning under 

 arbeidet sammenlignet med hviletilstanden, ja dr. Igo Kaup kunde 

 ved forsøg i det hygieniske institut (Wien) flere gange endog paavise, 

 at der oplagredes eggehvide^ i legemet under arbeidet. Dr. Kaup har 

 ogsaa kontrollere!, hvorledes det forholder sig med kvælstofudskillel- 

 sen pr. time under arbeide (fjeldbestigning), og kunde paavise, at den 

 i almindelighed ikke engang forbigaaende forøges ved arbeidet. Disse 

 forsøg viser med stor sikkerhed, at musklens arbeide ikke sker paa be- 

 kostning af eggehvidestoffet. Naar der i enkelte tilfælde er paavist 

 en liden forøgelse af eggehvidespaitningen ved muskelarbeide, saa ved 

 vi, at det kan føres tilbage til ledsagende biomstændigheder, t. eks. 

 aandenød. 



Naar nu ikke musklens eggehvide forbrændes ved muskelarbeidet, 

 hvad er det da, som forbruges ? Om et stof ved vi det ganske sikkert, 

 og det er druesukkeret. 



I en udhvilet muskel findes altid et eiendomm.eligt i vand uop- 

 løseligt kulhydrat, det saakaldte "dyriske stivelse" eller glycogen. 

 Naar musklen arbeider, forsvinder det. Da det ligger melle m de 

 fineste kontraktile (som kan trække sig sammen) muskeltraade, muskel- 

 fibrillerne, og ikke i n d e i dem, og da det er uopløseligt i vand, maa 

 det først forvandles til i vand opløseligt sukker for at kunne bringes 

 ind i den kontraktile muskelsubstans, hvor det saa spaltes og forbræn- 

 der. Vi ser altsaa, at forbruget af muskelglycogen begynder samtidig 

 med muskelarbeidet, og vi har vel fuld ret til at bringe begge disse 

 ting i aarsagsforhold til hinanden. 



Dog forslaar ikke muskelglycogenet til at dække en haandverkers 

 almindelige daglige arbeide. Den mængde glycogen, som i det høieste 

 kan findes oplagret i det menneskelige legemes muskler, turde neppe 

 overskride 150 gr., og hermed kunde muskelmaskinen bare levere om- 

 trent 90000 kgm. ydre arbeide. 



Men der gives endnu et oplagssted for glycogen i legemet, nemlig 

 leveren, og atter finder vi, at glycogenet ophobes under hvile og for- 



