89 



svinder ved arbeide. Ogsaa her gaar glycogenet først over til sukker, 

 for at kunne tilføres musklerne gjennem blodet. Blodet indeholder 

 altid smaa mængder sukker (ca. 0.1 pct.), og af disse sukkermængder 

 dannes der i muskler og lever igjen glycogen, naar der tilføres mere 

 sukker, end der forbruges. Blodets sukker fornyes stadig ; først og 

 fremst fra kulhydraterne i næringen., i hvilken der ved blandet kost 

 altid er rigelig sukker, respektive stivelse og andre kulhydrater, som 

 ved at fordøies gaar over til sukker. 



Der er en ting, som ogsaa taler for, at sukkeret, respektive d© 

 sukkerdannende kulhydrater, udgjør en af de vigtigste energikilder for 

 muskelkraften, og det er, at tungtarbeidende folkeklasser hyppig 'ever 

 paa en kost, som ved siden af store mængder kulhydrateir kun inde- 

 holder ringe mængde eggehvide og fedt, og trives godt med denne næ- 

 ring. Saaledes lever de japanske løbere, der er berømte for sine 

 enorme præstationer, næsten udelukkende af ris, og de italienske mark- 

 arbeidere omtrent bare af mais (polenta). 



Et udmerket middel til at komme hurtig til kræfter igjen er at 

 spise sukker, noget som alle erfarne turister og sportsmænd meget godt 

 kjender til. Denne kjendsgje^rning er i den senere tid blevet nøiag- 

 tigere studeret af S c h u m b u r g ved hjælp af ergostater (kraftmaaler) 

 og ergograf (et apparat, som i form af en kurve opskriver kraftpræsta- 

 tionen). En eneste gangs nydelse af 30 gr. sukker opløst i vand be- 

 virker i løbet af kort tid en opkvikkelse af kr æf terne, og jeg vil ikke 

 undlade at henvise til, at det er meget mere forfriskende at drikke en 

 sukkeropløsning alene eller tilsat med lidt citronsyre eller lidt af en 

 anden organisk syre, og at det meget bedre styrker ens arbeidskraft, 

 end den desværre saa meget anvendte nydelse af alkohol, der kun brin- 

 ger en tilsyneladende opkvikkelse, idet den bedøver træthedsfølelsen. 



Forbrændingen af sukker under muskelarbeidet bekræftes ogsaa 



af en anden kjendsgjerning, nemlig forhøielsen af den saakaldte re- 



spiratoriske kvotient under arbeide. Ved den respiratoriske kvotient 



forstaar man forholdet rnellem rumfanget af den udaandede kulsyre 



og det indaandede surstof, eller hvad der kommer ud paa et, forholdet 



mellem tallet af udaondede kulsyremolekyler (CO2) og indaandede sur- 



COo 

 stofmolekyler (O2), altsaa : — -^. Som et blik paa denne formel viser, 



indeholder et molekyl CO2 ligesaa meget surstof som et molekyl af dette 

 stof selv (Oo). Anvendes dets indaandede surstof udelukkende til oxy- 



