119 



hen. titusender eller hundredetusender af aar, før nogét nævneværdigt 

 udrettes. Ja stiller vi os for øie, at den hele Sognefjord 



"Fortun fra til Sognefest" 



i hovedsagen maa være dannet paa denne maade, skridt for skridt bag- 

 over, om end til nogle tider hjulpet af isen, har vi et sterkt iudtryk af, 

 hvilket kort intet "vor tid" er. Naar jeg skulde tænke mig en sam- 

 menligning, der udtrykker dens lidenhed i forhold til "den geologiske 



Fig. 14. 



Nærødalens indre ende (fotografi af Lindahl). Af siksakveien der fører opad 



Stalheimsberget sees kun begj-ndelsen. 



tid", kunde jeg tænke mig den som et lidet sandkorn liggende ved f oden 

 af et Etna eller et Mont Blanc, repræsenterende "den geologiske tid" . 

 Før vi forlader Nærødalen, bør læseren kaste ot blik paa hjørnet 

 nederst til venstre paa det lille kart over Sognefjordens indre del. De 

 smaa bielve, der rinder ud i Nærøelven, viser et særegent forhold ; 

 navnlig gjælder det Jordalselven. Den danner nemlig paa en meget 

 bestemt maade en spids vinkel med den nedenfor foreningspunktet lig- 

 gende del af Nærøelven (dens nordøstlige del). Dette er et meget 



