125 



Lad os igjen se paa kartet figur 19. Eidfjord er temmelig bred 

 lige til sin inderste ende ; derfra udgaar den beskrevne forgrening mod 

 nordøst; en anden forgrening med Eidfjordvandet strækker sig mod 

 syd. Denne sidste forgrening har en nedre afdeling, som ender plud- 

 selig med hele sin bredde; men fra den strækker der sig to snævrere 

 arme videre ind i fjeldmassen, Hjelmadalen mod syd endende med en 

 dalkjedel lignende Rembisdalsfossens, og Maabødalen mod øst. Denne 

 sidste slutter ogsaa med en dalkjedel (der hvor det lille kors staar paa 

 kartet), men straks foran denne "botten" gaar der lidt tilsiden ind en 

 meget trang dal, og inderst i den tordner Vøringsfossen ned. Naar 

 man erindrer, at dalene dannes ved at forlænge sig bagover, kunde man 

 tænke paa, men det er indtil videre kun ganske hypotetisk, at man 



Fig. 21. 



Udsigt indover Vøringsfosdalen fra Fosli hotel. Hvor der er sprækker i dalens 



granitvægge, viser konturen af dalens øvre rand store indbugtninger efter gjelene. 



Tilvenstre længst i forgrunden er den kløft, hvori Vøringsfossen gaar ned. 



havde dannelser fra forskjellige afsnit af istiden, først fra en isfri tid 

 og en istid indtil selve Eidfjord kirkested, saa en ny daldannels© fra 

 ■en tid. med vanderosion og paafølgende gletscherskuring til Sæbø. 

 Under det næste afsnit af dalens dannelse forlængedes den til Maabø, 

 og saa er allersidst selve Vøringsfoskløften kommet til. 



Naar man fra Fosli hotel, som er opført øst for Vøringsfossen, ser 

 ud over Vøringsfosdalen, fremtræder det paa en slaaende maade, hvor- 

 ledes denne er en nydannelse i et ældre, fladere land. Vøringsfossens 

 •dal, seet fra den anden side, fra vest af i retning mod hotellet, er frem- 



