JUN 2 m: 



Vore dale og fjelde. 



Hvorledes formen af Norges overflade er dannet. 



A f Haus Reusch. 



(Slutning). 



IX 



Ved de af landets former, som hidtil har beskjæftiget os, spiller 

 modsætningen mellem haarde og bløde bergarter ikke nogen fremtræ- 

 den.de rolle, idet kun jevnt haarde bergarter, graniter og andre, var 

 raadende i de behandlede strøg. Det omtaltes dog, at Jøtunfj eldenes 

 gabbro rimeligvis var en i særegen grad modstandskraftig bergart; 

 det burde kanske ogsaa været nævnt, at forekomsten af en haard berg- 

 art over en f od af blød bergart kan have bidraget til, at et fjeld som 

 Hallingskarven har faaet sin paa sidern© saa skarpt tilskaarne plateau- 

 form. En væsentlig betydning for dalenes optræden har derimod ud- 

 bredelsen af haarde og bløde bergarter for den landsdel, som vi nu 

 skal kaste et blik paa, nemlig Kristianiastrøget. Dette er det mellem 

 Langesundsf jorden og Mjøsen liggende stykke land, hvor der forekom- 

 mer forsteningsrige kambrisk-silurisk© lag og eruptivbergarter, gra- 

 niter, syeniter, porfyrer m. m., frembrudte; efter den siluriske tid. Til 

 lettere forstaaelse af det følgende meddeles en figur, som er en mellem- 

 ting mellem et kart og en landskabstegning, nemlig et stykke udskaaret 

 af landet og seet i fugleperspektiv, idet betragteren maa tænkei sig 

 svævende i luften et sted høit over Kristianiaf jordens munding og 

 seende nordover. Tilhøire i forgrunden har man den indre del af 

 Kristianiafjorden og dens sidearm Drammensfjorden ; begge sees i for- 

 kortning og er derfor ikke saa langstrakte som paa et almindeligt kart. 

 Fra det inderste af Drammensfjord gaar Lierdalen (L) mod nord til 

 Tyrifjord midt paa billedet. For tydeligheds skyld er dalens gjort 



Naturen ]902. 9 



