137 



me-get vel kan have strakt sig iioksaa vidt ud om den skandinaviske 

 halvø. 



Længe før jeg kom ind paa de her udviklede forestillinger om dal- 

 dannelsen, var denne tanke om forsvundne kridtafleiringer steget op 

 hos mig ved betragtning af nogle merkelige fossilfund, som er 

 gjort i Ivristianiatrakten, nemlig tre "flintkjerner" af sjøpindsvin 

 fra yngre kridt. En er fun det paa Halvorsrud i Raade og viser tegn 

 paa at være skuret af is ; en er fra Ros nes stranden i Rygge, og en a.n- 

 gives at være funden under 4 m. morængrus ovenpaa silurfjeldet. 



Flintstykker og som større sjeldenhed kridtstykker findes nu og 

 da langs vort lands kyster og har gjerne været tydet som komne med 

 isbjerge fra Skaanes og- Danmarks kridt; men maaske det kan være 

 ligesaa rigtig ogsaa for endel af disses vedkommende at søge moder- 

 fjeldet i afleiringer, som engang har været udbredt i vort eget land; 

 dertil passer det godt, at flinten findes sammen med andre stene, hvis 

 bergarter med sikkerhed skriver sig fra Kristianiatraktein."'^) 



*) Med det samme kmide det være vævd åt omtale en del andre paa- 

 faldende fund af stene, hvis oprindelige forekomst hidtil ikke har kunnet paa- 

 vises hos os. Holst ønskeligt vilde det væi-e at oplysninger om flore kunde 

 fremkomme. Ved saadanne fund maa man naturhgvis først og fremst undersøge 

 om der er sandsynlighed for at stenene er indslæbte ved ballast eller paa anden 

 tilfældig vis. 



Ingeniør Lorange har fundet en gulagtig hvid eiendommelig kalksten i 

 en skjæring ved Stavanger under Jernbaneanlægget. Denne er efter velvillig 

 bestemmelse af danske geolog hr. J. P. J. Ravn salthoimskalk. Den ligner 

 meget en bergart, der staar i fast fjeld ved Vodroffsgaaard i Kjøbenhavn og 

 findes vidt udbredt i løse blokke især paa Sjælland. 



Fanejunker Aalgaard har sendt mig et stykke eiendommeligt meget 

 bituminøs kul fimdet dybt nede i en lergrav paa pladsen Kjelseng paa Jæderen. 

 Kulstykker (og kridt) omtales ogsaa ellers fra Jæderen den gang man iværksatte 

 kulboringen der. 



En brunlig kalksten med (baltiske) jurafossiler indsendtes i sin tid til uni- 

 versitetet; den var fundet paa bunden af Utsires havn. Denne sten kan maaske 

 skrive sig fra ballast. 



En anden lignende kalksten med endnu ikke bestemte fossile skjæl er 

 fundet ved gravning i jorden paa gaarden Studsvig paa nordsiden af indløbet 

 til Hardangerfjorden. 



Overlærer Schulz i Trondhjem har sendt mig prøve af en mørk graa sand- 

 sten med aftryk af trigonia m. m. fra Nordøen, en af Froøerne. Blokkene der 

 maalte 0,6, 0,4, 0.15 m. er maaske vel store til at være ballaststen. 



De fremmede stene af kridt osv. paa Norges vestkyst (skjær) kan ogsaa 

 have havt sin hjemstavn foruden i Norge selv ogsaa andetsteds. I den baltiske 

 isstrøms tid har rimeligvis kjæmpebræen, der fulgte Østersjøen og gik over de 



