142 



altsaa ikke tåge dette altfor bogstaveligt. Rigtignok er den i hoved- 

 sagen en afsats i selve fjeldlegemet, men for at fuldstændiggjør© bil- 

 ledet af den maa ogsaa tåges med grus, sand og ler, som elve og is har 

 ført ud over den, og hvoraf der kan ligge ikke saa lidet i fordybnin- 

 gerne. At fjordene er saa fri for saadant løsmateriale maa væsentlig 

 skyldes den sids te istids bræer, som har saa at sige feiet dem rene, og 

 som vel desuden har gra.vet dem noget dybere ned i det faste fjeld, end 

 de var før. Muligheden for en indsynkning af landet, der har- 'jidraget 

 til yderligere at forøge fjordenes dybde, bør kanske ogsaa tåges med. 

 Altsaa ogsaa til denne kant, spørgsmaalet om den kontinentale 

 platform, møder vi en række noksaa vanskelige problemer, som frem- 

 tiden — - vi faar haabe en ikke altfor fjern fremtid — faar løse. 



Nordhavets bund og den gamle landbro mellem 

 Island og Grønland. 



Cail Fred. Kolderup, 



Som jeg ved en tidligere anledning har gjort opmerksom paa, har 

 skandinaviske' geologer i de sidste aar beskjæftiget sig meget med for- 

 holdene i de sidste tidsrum i jordens historie, istiden og tiden efter 

 denne (den postglaciale tid). Dr. R e u s c h redegjorde i 1900 i "Na- 

 turen" for islændingen Helgi Pjeturssons fund af palagonit- 

 moræner mellem lavabænke paa Island og fremhævede samtidig den 

 betydning, den danske zoolog dr. Jens e n s undersøgelser af Ingolf- 

 ekspeditionens materiale kunde faa for geologerne. Som det vil erin- 

 dres, mente dr. Jensen, at fundene af de mange grundtvandsformer 

 paa bunden af Nordhavet kun kunde forklares ved at antage, at der i 

 kvartærtiden maatte have fundet en sænkning sted, hvis maksimum 

 kan sættes til 2500 m. Som det' let vil forstaaes, vilde en saadan hy- 

 potese om en sænkning af hele Nordhavets bund i kvartærtiden være 

 ganske bekvem for geologerne til forklaring af istiden ; men det fore- 

 kommer mig desværre, at beviserne for denne' antagelse er noget svage. 

 Da. "Naturen" s læsere gjennem dr. Reuschs interessante ariikel 

 har seet sagens ©ne side fremstillet, har jeg tænkt mig, at det kunde 

 være af interesse ogsaa at faa se, hvordan sagen kan sees fra et andet 

 standpunkt, uden at det selvfølgelig er min agt at udfordre hverken 



