146 



ligeoverfor grundtvandsskjællenes bevis for hævning, slet ikke behøver 

 at influere paa opfatningen af dr. Jensens afhandling "Ichtyologiske 

 studier" . I denne interessante lille afhandling kommer forfatceren 

 til følgende resultater: 1) Den dybe, kolde area har sin egen fiske- 

 fauna. 2) Af høinordiske sublittorale fiskearter gaar nogle ned til den 

 dybe, kolde areas øvre region. 3) Den dybe, kolde^ area har ikke en 

 eneste fiskeart fælles med Atlanterhavsbækkenet. Jeg er selv ikke 

 fagmand til at bedømme rigtigheden af disse slutninger og ved heller 

 ikke, om man fortiden har det fornødne materiale til at dømme herom. 

 Af geologiske hensyn er der naturligvis ingen grund til at tåge reser- 

 vationer. Den store, føromtalte landbro har i mioeen afbrudt forbin- 

 delsen mellem Atlanterhavet og Nordhavet. I pliocen foregik ind- 

 styrtningen ; men denne foregik sukcessivt, og landbroen staar endnu 

 den dag idag som en høi terskel, der skiller mellem de to store have. 

 Det synes derfor rimeligt, at nogen større indvandring af abyssale tor- 

 mer fra Atlanterhavet ikke har kunnet foregaa, og udviklingen har 

 derfor gjennem længere tidsrum forløbet under forskjellige naturlige 

 betingelser i de to adskilte bækkener. 



Kautschuk og kaulschukindustri. 



Foredrag af prof. dr. Karl Massack i Verein zur Verbreit. naturwissenschaftl. 

 Kenntnisse, Wien. 



Der er som bekjendt mange af vore hjemlige planter, hos hvem 

 der, naar man river af blade eller brækker af stenglen, kommer en 

 melkagtig saft frem af saaret ; jeg minder fremfora.lt om de meget ud- 

 bredte euphorbiaceer (vortemelk), t. eks. den i Mellemsuropa al- 

 mindelige cypreslignende euphorbia cyparissias eller vor havesalat 

 (lactuca) og den blaablomstrede cichori (cichorium), den sidste hører 

 til de kurvblomstredes orden. I melkesaften i de nævnte planter er 

 der kun smaa mængder tilstede af de stoffe, som vi kalder kautschuk- 

 stoffe, og som udgjør hovedbestanddelen af kautschuk. Den tanke at 

 ville fremstille dette for industrien som raastof saa overordentlig vig- 

 tige og saavel for vort daglige behov som mange haandverk ganske 

 uundværlige stof af vore hjemlige planter, maa vi paa forhaand opgive, 

 det vilde være altfor omstændeligt og kostbart. Her er det igjen de 

 tropiske lande, som af sin vegetations utømmelige rigdom blandt utal- 



