149 



gjentager man hugningen paa usaarede dele af stammen. En estrada 

 paa 150 træi* skal ved hver hugning give omtrent 45 liter melkesaft, 

 hvoraf man fremstiller omtrent 20 kg. kautschuk, det gjør i løbet af 

 en sæson. med gjennemsnitlig 20 tapninger en mængde paa 400 kg. 

 kautschuk. Den frisk tappede melk skal have en behagelig smag, ikke 

 ulig sød fløde; ja det fortælles, at indianerbøruene meget gjerne drik- 

 ker den ! 



Al den udvundne melk, der for det meste opbevares i kalebasser 

 (græskarfiasker), forarbeides nu underet paa kautschuk, idet man brin- 

 ger den til at løbe sammen ; hertil briiger man i Brasilien næsten be- 

 standig varm røg. Seringuero'en ryster melken i et stort, fladt kar, 

 ved siden af har han gjort op en ild, hvor han kaster ind forskjellige 

 slags oljeholdige palmenødder eller skal af de almindelige paranødder, 

 saa at der dannes en tyk røg, røgen koncentreres ved hjælp af en slags 

 røgfanger af blik eller ler. Over en stang af form omtrent som skaitet 

 af en aare, og som er bésmurt med ler slaaes nu noget melk frai det flade 

 kar, og under stadig omdreining holdes stangen ind i røgen; der ud- 

 skilles da af melken eit tyndt kautschuklag. Ved at gjentage dette af- 

 sættes efterhaanden en, stor klump kautschuk ( "bisquit" ), som man 

 lader tørre nogle dage i luften og derefter løser fra stangen ved at 

 snitt© den over paa langs. Paa grund af fremstiliingsmaaden sammen- 

 sætter denne bedste kautschuk, "Para fin", ai tynde ravgule lag og er 

 kun udenpaa sort. — Ved udvindingen af melkesaften blir der natur- 

 ligvis hængende igjen paa træerne og i karrene en hel del melk, som 

 koagulerer af sig selv ; man tager disse sammenskrabede masser og 

 klemmer dem uden at underkaste dem nogen røgning sammen til rnnd- 

 agtige bolde, som kaldes "negerhode" eller "cabez de negro" (ogsaa 

 sernamby) og er en simplere handelsvare. 



Hvilken stor betydning parakautschuken har faaet ved gummi- 

 industriens opsving, og hvor stor indtægtskilde den udgjør for Bra- 

 silien, kan man se af følgende tal : i 1840 udførte havnebyen Para kun 

 400 tons, mens der i 1898 udskibedes 22000 tons til en værdi af næsten 

 170 millioner kroner (østerrigsk krone = 75 øre). 



Foruden den berømte parakautschuk kommer fra Bi*asilien ogsaa 

 cearakautschuk fra provinsen af samme navn i Mellem-Brasilien ; der 

 er der et ganske andet klima end i Amazonlandet, med sterk tørke og 

 glødende hede, ofte falder der ikke en draabe regn hele aaret. Her 

 trives en anden plante af vortemelkfamiljen, nemlig manicobatræet 



