150 



(manihot glazovii), en nær slegtning ai den for sine stivelserige knoller 

 i mange tropeegne dyrkede maniok (manihot utilissima), af hvis stivelse 

 den bekj endte tapioka laves. Træet ligner paa fonn en ung eg med 

 3 — 7 lappede biade, og melkesaften udvindes for det meste paa den 

 maade, at man skaver af en del af barken fra omtrent 1^ meters høide 

 ned til jorden ; melken flyder i bugtede strømme ud fra de saarede 

 steder og koagulerer for størstedelen af sig selv paa. stammen i form 

 af striber, eller efterat den er kommet ned paa jorden, hvor den selv- 

 følgelig forurenses med jord og sm.aasten. Folkene skraber saa af de 

 dannede kautschukstriber og kugler og vikler og baller dem sammen 

 til rundagtige klumper, "ceara scrabs", eller de fylder dem løse i sæk- 

 ker. Her er der altsaa ikke tale om nogen kunstig koagulation, ja det 

 er interessant at se, hvorledes alle forsøg med røgning o. a., som man 

 har anstillet i den hensigt at skille gummien ud, er m.islykkedes ganske. 

 Dette produkt staar væsentlig tilbagei for paragummien i godlied og 

 derfor ogsaa i pris. 



Endelig leverer ogsaa andre dele af Brasilien, især de tørre egne 

 syd for Amazonfloden, provinserne Bahia og Pernambuco, ligesom det 

 berømte kaffedistrikt : San Paulo, en tredie sort gummi, den .saakaldte 

 m a. n g a b e i r a k a u t s c h u k. Det træ, hvoraf den faaes, er raan- 

 gabeiratræet (hancornia speciosa), hørende til singrønfamiljen ; pro- 

 duktet udmerker sig ved sin rosarøde farve, hidrørende fra et farve- 

 stof i barken. Koagulationen af melken, der udvindes paa forskjellig 

 maade, iverksættes her almindeligvis med alun, og man trykker dea 

 endnu meget vandholdige' kautschuk sa.mmen til klumper, der delvis 

 tørres i solen. Tidligere var denne sort gummi paa grund, af sin store 

 vandholdighed lidet efterspurgt, men efterat man begyndte at frem- 

 stille den i form af tynde kager (i handelen bekj endt under navnet llio- 

 eller Santos-sheets), der er meget godt udtørret, fik mangabeirakaut- 

 schuken større værdi og opnaar omtrent samme pris som paragummi 

 (indtil 6 shilling pr. kg.;. 



Af de sydamerikanske lande leverer fremdeles Peru og Bolivia 

 gode sorter kautschuk, der ligner paragummien, og ligesom denne faa.es 

 af hevea-arter. Fra Peru kommer en billigere gummisort, som kaldes 

 '"caucho" , hvis oprindelse man endnu ikkei med sikkerhed kjender. 

 Vi ved om den, at melkens koagulation fremkaldes ved tilsætning af 

 den sure saft af en liane eller ogsaa med almindelig sæbeopløsning. 



Før vi forlader Amerika, maa vi omtale endnu en plante, hvoraf 



