153 



E.oxburgh, der i 1810 opdagede, at man kunde udvinde kautschuk 

 af figentræet, henledede opmerksomlieden paa deres udnyttelse i det 

 store, hvilket snart havde tilfølge, at Assam og Burnia's yppige skove 

 ødelagdes. For det andet fordi ficusairterne sandsynligvis kommer til 

 i nogen tid at blive den vigtigste kilde for kautsehukfabrikationen i 

 tropeskovene (Warburg). Alle figentrær, ogsaa det, som leverer vore 

 bekjendte sydfrugter, ficus carica, indeholder kautschukstoffe i sin 

 melkesaft. Nogen betydning har imidlertid blot det ostindiske gummi- 

 træ (ficus elastica Roxb. ^ urostigma- elasticum Mig.). Denne plante 

 kj ender vi alle, thi den holdes gjerne i drivhuse og som prydplante i 

 vore værelser og udmerker sig ved sine store læderagtige glinsende 

 grønne blade. Denne ikke meget store potteplante, som hos os i det 

 høieste blir nogle meter høi, giver os dog ingen forestilling om den væl- 

 dige størrelse, dette træ opnaar i Sundaarkipeletsi fugtige og varme 

 skove. I almindelighed vokser den unge plante først som epiphyt, 

 d. v. s. den vokser paa andre trær; idet den spirer et eller andet sted 

 paa træet, omspinder den efterhaanden med sin klatrende stamme snart 

 det træ, hvorpaa den staar, saa at den fratager det lys og luft, og træet 

 dør. Gummitræet er imidlertid blevet voldsomt tykt og lige op til 

 60 m. høit. Allerede tidlig begynder det at udsende saakaldte luft- 

 rødder ned til jorden fra grenene, der staar omtrent vandret. Luft- 

 rødderne fæster sig i jorden og tilfører træet næring; de blir efter- 

 haanden til tykke bistam.mer, som hjælper til at bære gummitræets 

 store løvtag. Træet kan imidlertid ogsaa vokse op fra jorden af og 

 antager efterhaanden den beskrevne form, men udmerker sig desuden 

 A^ed, at dets rødder, som er tavleformig sammenklemte, strækker sig 

 langt ud over marken omkring. Et træ af samme slegt, ficus ben- 

 galensis L., der ikke kan anvendes til gummiudvinding, viser en ganske 

 lignende udvikling og form; det er et af jordens største trær, idet tvær- 

 maalet af dets vældige krone er lige op til 150 m., og dets talrige bi- 

 stammer (ofte flere hundrede) danner et næsten ugjennemtrængeligt 

 buskads ; det er det hellige figentræ, indernes "waringin" . 



Hos malayerne kaldes gummitigentræet "karet" ; det danner ingen 

 steds egne skove, men det findes, som det fremgaar af det kort skildrede 

 levesæt under opveksten, kun spredt i urskoven, saa at man i det 

 høieste for hver 300 m. støder paa et træ. Udvindingeai af kautschuk, 

 der paa enkelte steder kun er tilladt til en vis aarstid, t. eks. i Assam 

 fra december til april, foregaar paa en meget enkel maade : Man gjør 



