155 



havt sin opmerksomhed rettet herpaa, og den prøver i sine kolonier at 

 plante gummitrær. I denne henseende kan det muligens være værd 

 at omtale, at man i den berømte botaniske have i Kew ved London be- 

 skjsef tiger sig med opaling af unge kautschuktrær, som saa senere sen- 

 des til kolonierne. Ogsaa i Paris gjør man det samme; her er det en 

 bekjendt kunstgartner, der tidligere har været med paa flere ekspedi- 

 tioner i de tropiske^ lande, mr. Godefroy-Lebeuf, som i sine 

 store veksthuse paa Montmartre ved siden af en hel del andre tropiske 

 vekster, hvis frø og stiklinger sendes til koloniernes gaardbrugere, 

 ogsaa dyrker et stort antal kautschukplanter. Mr. Godefroy-Lebeuf 

 har ogsaa. offentliggjort flere brochurer om de enkelte kautschuktrær, 

 som det lønner sig at dyrke ; han har i sine prisfortegnelser omtrent 

 alle tropiske planter, der kan være gjenstand for kultur, og alle disse 

 opaler han i sine glashuse. Det er i sandhed værd at merke, at der 

 midt i den franske hovedstad findes en have, hvorfra tropekolonierne 

 fornyes med stamtrær og frø af deres kulturplanter. — De store van- 

 skeligheder ved plantagedyrkning af kautschuktrær ligger navnlig deri, 

 at man maa udfinde saadanne arter, som egner sig for klimatet og jord- 

 bunden i de lande, hvorom der er tale ; dette hensyn har man meget 

 ofte ikke tåget med i beregning, og derfor er forsøget hyppig mi sly k- 

 kedes. Videre udkræves der en stor taalmodighed hos den, som skal 

 stelle med det, for gummitræerne maa faa vokse i fred mindst 10 — 20 



aar, før de begynder at give noget udbytte. 



(Skittes). 



Tre lærebøger for gymnasiet 



Læren om mennesket for gymnasiet. Af P. Engeibrethsen. 



Kristiania 1901. 



Denne lærebog omhandler menneskets fysiologi og den generelle 

 hygiene og danner en fortsættelse til forf.s lærebog k)r middelskolen 

 om menneskets anatomi og den personlige hygiene. 



I forordet siger forfatteren, at en del gjentagelser ikke har været 

 at undgaa, men tilføier, at han betragter dette snarere som en fordel 

 end som nogen egentlig ulempe. I denne sidste bemerkning forekom- 

 mer det mig at ligge en indrømmelse af, at det eir en tvilsom fordel at 

 omhandle læren om mennesket i to særskilte lærebøger, naar forf. ikke 

 har stillet sig en større kundskabsfylde end den, der kræves af den 



