mi 



Nutidens største kikkert og Burnhams dobbeltstjerne- 

 opdagelser. 



Af I. Fr. Schroeter. 



Da Lick-observatoriet i Kalifornien havde faaet sin store kikkert 

 paa 91.5 cm.s (36 engl. tommer) aabning, mente man, at denne for 

 lange tider vilde hævde sin plads som verdens størst© refraktor. Mecn 

 der gik ikke^ mange aar hen, fdr man fra Amerika fik høre om, al' man 

 tænkte paa at opstille en kikkert, som skulde have en aabning paa vel 

 1 meter. Rigtignok var man vant til at høre lidt af hvert fra den nye 

 verden, men at man ikke vilde slaa sig til ro med de store kikkerter, 

 som nu findes i nær sagt hver større by i De forenede stater, vakte dog 

 en vis opsigt, og man var cgsaa spændt paa, hvilke resultater aian vilde 

 opnaa med dette nye og endnu større instrument. 



Gjenuem tidsskrifter har man fa.aet se lidt af, hvad denne kikkert 

 har udrettet. 



Før vi gaar over til at omtale en enkelt side af, hvad kikkerten 

 har ydet, kan det kanske ikke være afveien at nævne nogle træk 

 af dens historie. 



Da universitetet i Chicago høsten 1892 begyndte sin virksomhed, 

 var det, seet fra amerikajisk side, tarvelig udstyret med instrumenter 

 til studiet af saavel den gamle som nye astronomi. Det eiede en kik- 

 kert af 30.5 crp.s (12 tommer) aabning, men med kikkerter af denne 

 størrelse kan man i Amerika, i De forenede stater ialfald, ikke opnaa 

 nogen nævneværdige resultater, og kikkerter af saadan dimension be- 

 nyttes nu mangesteds kun af dem, som opøves i praktisk astronomi. 

 Det var derfor en kjærkommen forespørgsel, Charles Yerkes i Chicago 

 sendte universitetet september 1892, da han tilbød sig at indkjøbe og 

 forære universitetet to store glasskiver af 107 cm.s diameter fra Mazi- 

 tois i Paris ; disse befandt sig nu i det bekjendte optiske verksted til 

 Natiu-eu 1902. H 



