166 



mindre end 1" ud i en klasse for sig vg danner en klasse af dem, 

 hvis afstand er fra 1" til 2" faar man følgende oversigt : 



Heraf ser man, at før Burnham begyndte sine observationer, 

 kjendte man blandt de 7000 stjerner, som fandtes i de til den tid (1870) 

 udgivne dobbeltstjernekataloger, kun 700, hvis afstand var mindre end 

 2 .sek., og at 60 pct. af alle kjendte par med afstand under 1 sek. er 

 fundne. i d© sidste 20 aar. Burnham mener derfor, at paa himmeistrø- 

 get fra Nordpolen til 30 grader søndenfor Ækvator der kun er 4 til 

 5000 stjerner, som fortjener a,t kaldes dobbeltstjerner, og at mange af 

 disse har liden interesse som fysiske systemer. 



Som man kunde vente ved et arbeide af denne art, har mange af 

 de af de to Herschel eller de to Struve og andre fundne dobbel tstjerner 

 vist sig at være tre- eller firdobbelte ved, at man har faaet tag i led- 

 sagere, som stod hovedstjernen endda nærmere. Burnhams katalog 

 indeholder 133 saadanne stjerner, eller en tiendedel af alle de nyopda- 

 gede er gamle dobbel tstjerner, men den enc' af komponenterne er igjen 

 bleven delt eller en nærmerestaaende stjerne er blcæn føiet +il syste- 

 met. Ved 18 dobbeltstjerner har han opløst hveir ledsager i to kompo- 

 nenter som ved den bekjendte s Lyræ. Mange af disse objekter er yderst 

 vanskelige at se, og allesammen endnu vanskeligere at se end de alle- 

 rede tidligere kjendte. Ad denne vei har mange systemer, hvori de to 

 stjerner strengt tage<t stod for langt fra hinanden til at kunne henregnes 

 til dobbeltst jern eir, vist sig ved, at den nye stjerne er kommen til. at 

 være meget interessante par. 



Ved 23 pct. af Burnhams stjerner er den ene stjerne synlig for 

 blotte øie, og mange af disse hører til de klareste og bedst kjendte 

 stjerner. Blandt disse skal vi nævne nogle enkelte, mere fremtrædende. 



^ Audromedæ, der er af 3die størrelse, har en Hden ledsager af 13de 

 størrelse; den er en af de 14 stjerner, Burnham fandt den ene nat i 1374, 



