187 



iiiak, og disse spiler bolden ud, saa den fylder formen fuldstændig og 

 nøiagtig og blir kuglerund. 



Den ringformigei kant, som man kan se paa billige bolde, er ikke 

 andet end den lille gran ka.utschuk, der presser sig ind i furen, hvor 

 formens to halvkugler støder sammen. De fleste tror, fordi denne rand 

 er der, at bolden er sat sammen af to halvdele, men det er altsaa ikke 

 rigtigt. Naar bolden tåges ud af formen og afkjøles, blir den atter 

 slåp, fordi kulsyren og ammoniaken inde i den igjen forener sig til 

 kulsur ammoniak ; den måa derfor blæses op igjen ; det sker ved hjælp 

 af komprimeret luft, der blæses ind gjennem en hulnaal, som stikkes 

 ind paa ventilstedet. Den uvulkaniserede ventilplade lukker øieblik- 

 kelig det lille hul efter naalen, naar denne trækkes ud ; til overflod 

 stryges der desuden lidt gummiopløsning udenpaa stikhullet. Bolden 

 blir saa malet med oljefarver, en hel skare kvinder er beskjæftiget bare 

 med dette arbeide, og det gaar forbausende raskt fra haanden. Man 

 bruger ogsaa almindelige aftrykningsbilleder til at dekorere med. — 

 Særegen omhu kræves der ved fremstillingen af "tennisbolden"' , der 

 skal være fuldstændig rund og af bestemt vegt og endelig overtrækkes 

 med tøi for at blive sterk nok. Hvilke masser af bolde, der fabrikeres, 

 fremgaar af, at t. eks. Harburger gummivarefabrik ofte! laver lige op 

 til 12000 bolde om dagen. 



Paa lignende maade som holdene fremstilles ogsaa de talrige andre 

 barneleger, dyrefigurer, dukker o. s. v., ved at man sætter sammen 

 smaastykker og derefter vulkaniserer i former. Fremdeles tusenvis 

 af tekniske og kirurgiske artikler laves paa sammei maade. 



Vi kommer nu til fabrikens største rum, hvor man fremstiller 

 kautschukslanger i alle mulige dimensioner og kvaliteter. Paa lange 

 borde, der gaar gjennem hele hallen, lægges der kautschukbaand, hvis 

 bredde svarer til omkredsen af den slange- som skal laves ; de^ rulles 

 rundt 30.5 m. lange jernstaver og klæbes med kanterne til hinanden. 

 Ofte lægger man kautschukbaandet i spiral omkring jernstaven. Til- 

 slut lægges for det meste kattunstriber omkring rørene ; de tåges efter 

 vulkaniseringen atter af, men efterlader paa slangens overflade et af- 

 tryk af vævningen, saa det ser ud, som slangen var beklædt med lærred. 

 Vulkaniseringskjedlerne er i denne af deling selvfølgelig lange rørf or- 

 mede kar. Naar slangen er vulkaniseret og trukket af jernstaven, om- 

 spindes den ofte ved hjælp af komplicerede maskiner med bomuld for 

 at give den en større fasthed ; ligeledes laver man rør, som bestaar af 



