S £ - • 5^^ 



Levningerne af Tycho Brahes observatorier 

 paa Hveen.i) 



Af I. Fr. Schroeter. 



Paa forskjellig vis er 300-aarsdagen, 24. oktober 1901, for Tycho 

 Brahes død bleven erindret. I Prag, hvor han fik sin grav i Teyn- 

 kirken, har man restaureret gravhvælvingen, efterseet hans knokler, 

 maalt hans hjei-neskal og sendt ud i verden et fotografi af, hvorledes 

 denne nu tager sig ud. I Kjøbenhavn har man paa en værJigere maade 

 hædret den store mands minde. Hans første og vanskelig tilgjænge- 

 lige arbeide "de nova stella" har det danske Videnskabernes selskab 

 ad fotografisk vei givet en ny udgave ai. Kgl. fysiografiska såll- 

 skapet i Lund har ved prof. Charlier udgivet et festskrift, ind:e>- 

 holdende en beretning om, hvad der endnu findes igjen paa Hveen af 

 de engang saa prægtige bygninger, Uranienborg og Stjerneborg. 



Da der nu er grundet haab om, at disse levninger vil blive bevaret 

 paa en for det store publikum tilgjængelig maade, kan det muligens 

 ikke være afveien at give en ganske kort beskrivelse af, hvad de som- 

 meren 1901 af den svenske rigsantikvar Hildebrand foretagne ud- 

 gravninger har bragt for dagen. 



Men for at fcrstaa det følgende blir vi nødt til at kaste et flygtigt 

 blik paa Uranienborg og Stjerneborg, som disse bygninger stod i Tycho 

 Brahes tid, idet vi benytter hans egen beskrivelse i Astronomiæ instau- 

 ratæ mechanica. Vetenskaps-Akademien i Stockholm har udgivet ved 

 prof. Hasselberg en fotografisk gjengivelse af dette arbeide, som 

 Brahe nedskrev, da han opholdt sig i Wandsbeck 1598, altsaa efterat 

 han havde forladt Danmark for godt; bogen var dediceret til keiser 



1) Fig. 1, 2, 3 6, 7 er tagne fra Tycho Brahes Astronomiæ instauratæ 

 mechanica, fig. 4 og 8 fra CharUers festskrift, fig. 5 og 10 fra ,,Das Weltall" og 

 fig. 9 fra „Urania" for 1846. 



Naturen 1902. 13 



