203 



herpaa. Ved M var der ot rundt stenbord. Indhegningen var 17 me- 

 ter i kvadrat, diameteren i de halvmaaneformige udbøininger 6 meter. 



Da Tycbo Brah© forlod Danmark, tog han alle sine instrumenter 

 med undtagen de 4 største, to af disse var de i krypterne C og F op- 

 stillede. Senere blev de sendt efter Tycbo Brabe til Bøhmen, bvor 

 alle blev ødelagte under 30-aarskrigen undtagen den store stjeTneglo- 

 bus, som kom Lilbage til Danmark og blev opstillet i Rundetaarn. Ved 

 den store ildebrand i Kjøbenbavn 1728 gik den tilgrunde. Der er saa- 

 ledes intet bevaret af Tycbo Brahes instrumenter ; den ene af de to 

 sekstanter, som findes paa observatoriet i Prag, og som bar tiihørt 

 Tycbo Brabe, er ble ven fabrikeret i Bøhmen, den anden skal ban have 

 havt med sig. Er denne antagelse rigtig, saa blir disse de eneste in- 

 strumenter, som er reddede, men om den lille sekstant, han havde med 

 sig, bar været paa Hveen, — det spørgsmaal staar endnu uløst. 



Da Stjerneborg for størstedelen var underjordisk, har det lettere 

 kunnet bevares. Men mange aar gik hen, før man tænkte paa ar se 

 efter, om der skulde^ findes nogen levninger af disse krypter, og da 

 Picard sammen med Ole Rømer i sept. og okt. 1671 besøgte 

 Hveen, kunde man af terrænet erkiende, hvor Stjerneborg havde ligget. 

 Men ingen af disse tænkte paa, ser det ud til, at grave efter levningerne 

 af dette observatorium. Først i 1823, da man skulde reparere lande- 

 veien, der gaar midt mellem Uranienborg og Stjerneborg, traf man til- 

 fældig paa søiler, murverk og underjordiske rum. Den ovennævnte 

 Ekdahl tog sig nidkjært af arbeidet med at faa skaffet væk al den jord, 

 som i tidens løb havde fyldt disse krypter og ban afdækkede en stor del 

 af observationsrummene. Ikke alene fandt man dele af murene, men 

 man kunde ogsaa vise frera de søiler, hvorpaa instrumenterne havde 

 hvilet, og de murede trapper i krypterne. Man fandt ogsaa. en sten- 

 figur og porfyrpladen fra 1585 med den ovennævnte inskription ; denne 

 er nu at se i det historiske museum i Lund. Men da, der ikke blev 

 Caget nogen forholdsregel for at beskytte, bvad der var udgravet, vårede 

 det ikke længe, inden alt havde det samme udseende som før Ekdahls 

 udgravninger. Da saaledes Johan Ludvig Heiberg i 1845 besøgte 

 Stjerneborg, var det meste dækket af jord, og bvad der af krypterne la a 

 frit i dagen var fyldt af vand. Heiberg lod tømme og rensei den ene 

 af disse, og det viste sig, at det var krypten F, han havde truffet paa. 

 Den har ogsaa holdt sig bedst. Denne var at se, da d'Arrest i 1S&8 be- 

 søgte Stjerneborg; ban fandt Stjeineborgs grund omgivet af stenvold, 



