211 



har sit bestemte oraraade, og den ene han svarer den anden ; naar den 

 enei slutter op, falder den anden i. Paa et omraade af et par kvadrat- 

 kilometer bevokset med birk kaoi man høre 3 — 4 hanner samtidig. Om 

 end sangen ikke kan maale sig med vore bedste sangfugles i skjønhed, 

 er den dog overordentlig tiltalende ved den stemning af vemod, af 

 dæmpet livsglæde, som gaar gjennem den, og som staar i saa god har- 

 moni med den arktiske vaarstemning i det hele. Der indtræder ofte 

 snefald, storm eller frost i denne tid, og det ser ud, som om vinteren 

 atter har lagt alt levende i sine stramme lænker. Men vor sarjger 

 lader sig ikke afskrække ved de triste udsigter, dem synger lig© fuldt, 

 og ligger magen paa eg, kan dens sang midt i værste uveiret være over- 

 ordentlig udholdende og intens. Om natten den 13de juni 1901 hørte 

 jeg saaledes en han i løbet af 3 timer repetere sin vise med &n saa.dam 

 ihærdighed, at jeg kunde tælle 10 slag (gjentagelser) i minuttet; der 

 var da sneveir og kuldegrader. ])en er flittigst til at dyrke sin kunst 

 om aftenen og ud over natten til midnat, men forøvrigt kan man faa 

 den at høre til enhver tid af døgnet. 



Sit rede anbringer rødvingen i skogen paa et træ, en rodstub, et 

 gjærde eller i en vedstabel o. lign., helst lavt nede ved jorden, men 

 ofte ogsaa 1 meter over marken eller mere. Sjelden lægger den det 

 paa den bare jord, hvor den har anledning til at benytte et træ, busk 

 eller anden gjenstand. Redet er stort, skaalformet, fast sammenføiet 

 af grovere og finere tørre græsstraa, ofte med en eller anden tør kvist 

 eller grovere plantestilk indblajidet. Det ydre, grovere lag af materia- 

 lier er sanimenlimet med lere eller jord, hvormed ogsaa hele redekop- 

 pen er fæstet til grenkløften, hvori det ligger. Dets udvendige gjen- 

 nemsnit er 13 cm., indvendige 8.5 cm., dybden 5.5 cm. Redet synes 

 altid at blive bygget nyt for hvert aar, i modsætning til graatrosten^ 

 deir undertiden tager til takke med gamle reder. 



Eglægningen begynder i slutningen af mai eller begyndelsen af 

 juni, men i sene sommere ofte ikke' før end i slutningen af sidstnævnte 

 naaaned. Efter kuldene i min samling og optegnelser forøvrigt er Iste 

 eg beregnet at være lagt: 1886 28de mai, 1887 27de mai, 1888 Iste juni 

 og 10de juni, 1898 25de mai, 1899 28de juni. Eggenes antal er nor- 

 malt 6, men et kuld i min samling tæller 7, og undertiden kan antallet 

 synke til 4. 



