216 



Denne vandloppe er kjendt fra England, Danmark, Nordcuropa, 

 Sibirien og Grønland. Hos os er den udbredt over hele landet, selv 

 temmelig høit tilfjelds. Den skal være aate for siken. I uogle vande 

 i Gudbrandsdalen, som huser en af vore fedeste og største sikiormer 

 — den skal kunne blive indtil 5 kilo — har Huitfeldt Kaas fundet 

 siken fuldproppet af denne vandloppe, i et eksemplar endog i et antal 

 af 50—100000 individer. 



Det lykkedes mig vel ikke at fange nogen af røiene, saa jeg fik 

 undersøgt maveindholdet. Det maa dog ansees for sikkert, at det var 

 i dett© aate, at røien gik, saameget merei da man andetstedsfra ved, at 

 i dens føde ogsaa indgaar vandlopper, saasom eurycercus la.mellatus 

 (N y s t r m). Rvad der ogsaa taler herfor var, at vandlopperne var 

 yderst talrige paa grandene, hvor roiestimene holdt til, mens de ude 

 paa dybet optraadte meget spredt. 



Vore ferskvands-' søslanger" vil vel som regel \^ise sig at ^ære 

 identiske med Suldalsvandets meget omskrevne uhyre. Denne for- 

 klaring af søormfænomenet slaar dog ikke altid til ; Hauglandsvandets 

 uhyre var en tæt sammenpakket fiskestim, som gik i aate oppe i vand- 

 skorpen. Paa samme maiade vil sikkerlig flere andre vandes søorme 

 kunne forklares. 



Lidt om jordoljen og de stolte, som udvindes deraf. 



Af Kr. Ueelimiytlen. 



Jordolje eller raa petroleum er en vædske, som forekommer paa 

 mange forskjellige steder af jordkloden. Dens udseende, egenskaber 

 og sammensætning varierer sterkt paa de forskjellige steder, og kun 

 enkelte forekomster er værdifulde handelsvarer. Farven veksler fra 

 sort til næsten farveløs, og konsistensen fra meget tyndtflydende til 

 tyk, oljea.gtig. 



Den er altid lettere end vaaid og brænder uden askedannelse. I 

 kemisk henseende er alle jordoljes orter lige i den henseende, at de saa- 

 godtsom udelukkende bestaar af den række forbindelser, som kaldes 

 k u 1 v a n d s t o f f e. Som navnet antyder er disse sammensat af de 

 2 grundstofEe kulstof og vandstof. 



Den organiske kemi lærer os, at der findes et utal af forskjellige 

 kulvandstoffe, og at denne forskjel kan bero paa to ting : 



