230 



denne gas, som i stor mængde findes i den af mennesker og dyr ud- 

 aandede luft og paa mange steder, især i vulkanske egne, strømmer 

 ud af jorden. Under almindelig© omstændigheder er altsaa kulsyren 

 en gas. Presser man den imidlertid ved grad sammen, saa gaar 

 den, naar trykket har naaet en bestemt størrelse, over til vædske. 

 Denne Sydende kulsyre gaar almindelig i handelen sammenpresset paa 

 sterke staalcylindere. En saadan staalcylinder med flydende kulsyre 

 kan meget bekvemt bruges til frembringelse af lave temperaturer. 

 Man sætter nemlig cylinderen med aabningen nedad og aabner haneo, 

 saa at kulsyren strømmer ud i en tynd straale, som opfanges i et stykke 

 tøi, der holdes under. Naar kulsyren kommer i fri luft, fordamper 

 den naturligvis med stor voldsomhed, og temperaturen synker som 

 følge deraf hurtig ned til kulsyrens kogepunkt, som ligger omtrent 

 ved -i- 80 grader C. Ved denne temperatur stivner imidlertid kul- 

 syren til en fast snelignende masse, der opfanges af tøiet. Denne 

 saakaldte kulsyresne er en meget slet varmeleder og kan derfor holde 

 sig meget længe, før den omsider fordamper. Man kan ogsaa uden 

 fare tag© den i haanden ; den ør nemlig stadig omgivet af et luftformig 

 kulsyrelag, der uafladelig fornyes, og som hindrer den fra at komme 

 i umiddelbar berørelse med haanden. Kniber man den derimod mel- 

 lem fingrene, merker man en sterk svie, og huden løber op i en blære 

 aldeles som ved en forbrænding. 



Lader man fast kulsyre fordampe i lufttomt rum, synker, som vi 

 har seet, kogepunktet og dermed dens temperatur endnu dybere, saa 

 at man ad denne vei kan komme helt ned til -r 140 grader C. En 

 blanding af fast kulsyre og æther (nafta) vil under en luftpumpes 

 recipient endog kunne antage en temperatur af -^ 200 grader C. Ved 

 denne lave temperatur lykkedes det den engelske kemiker Dewar at 

 faa alkohol til at fryse til en krystallinsk fast masse. Fast alkohol 

 besidder den eiendommelighed, at den ikke pludselig som f. eks. is 

 ved opvarmning gaar over fra fast til flydende form, men ligesom glas 

 og jern først bliver seigt og saa lidt efter gaar over til vædske. 



Man ser altsaa, hvorledes man har at gaa frem for at frembringe 

 lave temperaturer. Da intet fast eller flydende legeme lader sig op- 

 varme over sit kogepunkt, saa gjælder det, som man ser, at skaffe sig 

 legemer med meget lavt kogepunkt og at fremstille disse i fast eller 

 flydende form. 



Saadanne legemer har man i en hel mængde gasarter. Af disse 



