234 



brænder omkring det smeltede metal. Bruges kalium i forbindelse 

 med saltsyre, foregaar indvirkningen med eksplosionsagtig voldsom- 

 hed. Stikker man derimod et reagensrør med vand eller saltsyre ned 

 i flydende luft og slipper derpaa et stykke kalium ned, saa foregaar 

 ingensomhelst indvirkning. Tager man derimod røret op af den fly- 

 dende luft, saa indtræder reaktionen efter en tids forløb saa voldsomt, 

 at glasset ofte sprænges derved. 



Flydende luft bestaar naturligvis ligesom den atmosfæriske luft 

 af en blanding, der væsentlig indebolder kvælstof og surstof. Af disse 

 koger surstof ved -^ 181 gi-ader og kvælstof ved -r 194 grader. Kvæl- 

 stof er altsaa noget fiygtigere end surstof. Naar saaledes flydende 

 luft staar og fordunster, saa vil kvælstofiet dampe hurtigere bort end 

 surstoffet. Følgen heraf er, at det, som bliver tilbage i beholderen, 

 lidt efter lidt bliver rigere og i-igere paa surstof. Man ser, at man 

 her har en metode til at fremstille nogenlunde rent surstof af luft, og 

 der eksisterer allerede fabriker, der paa denne maade fabrikerer sur- 

 stof i det store. 



Der har naturligvis ikke manglet paa forsøg paa at finde teknisk 

 anvendelse for flydende luft. Man har saaledes forsøgt at anvende 

 den i sprængtekniken. Et sprængstof er nemlig som bekjendt ikke 

 andet end en blanding af forskjellige let brændbare stoffe, f. eks. 

 svovl, kul o. s. v., med et stof, der indeholder meget surstof. Disse 

 brændbare legemer brænder da paa bekostning af dette surstof. Da 

 flydende luft jo indeholder masser s.f surstof, siger det sig selv, at den 

 i høi grad maa være skikket til at underholde forbrændingen. Det 

 gjør ogsaa et ganske eiendommeligt indtryk at se flydende luft heldt 

 ned over et svagt glødende træstykke. Ved en temperatur af -f 191 

 grader skulde man jo tro, at enhver ild eller glød maatte slukkes øie- 

 blikkelig, men nei; i samme øieblik, som den flydende luft berører 

 det svagt glødende træstykke, flammer det op og brænder med stoi 

 heftighed aldeles ligesom i ren surstofgas. Laver man en deig af kul 

 pulver og flydende luft, vil denne blanding antænde brænde med eks 

 plosionsagtig voldsomhed omtrent som krudt. 



Da jo bakterier og sygdomsspirer dræbes ved temperaturer, der 

 ikke behøver at være saa svært høie, og da deres virksomhed lammes 

 ved en temperatur af omtrent grad, om de end ikke dræbes ved 

 denne temperatur, saa kunde det synes rimeligt, at en temperatur af 

 henimod -^ 200 grader maa kunne gjøre det af med dem. Forsøg, 



