238 



løser den gamle haarbeklædning sig i hele flak, som f. eks. hos faaret, 

 kamelen o. s. v. Den nye haarbeklædning er i begyndelsen betydelig 

 tyndero end den gamle og kaldes s o m m e r k 1 æ d n i n g. Denne 

 gaar ved kuldens begyndelse enten direkte, paa grund af sterkere vekst, 

 over i den tykkere vinterbeklædning, eller der finder en ny haarskift- 

 ning sted om høsten. Hos hesten og koen sker f. eks. den hovodsage- 

 ligste haarskiftning om vaaren, en langt mindre om høsten. Ved god 

 ernæringstilstand og i stalde med en stadig temperatur af 13 — 14 gr. 

 C. indtræder haarskiftningen om vaaren ogsaa regelmæssig flere ugev 

 tidligere, end ellers pleier at være tilfældet. I almindelighed kan ina,n 

 sigCi, at hos de samme dyr bliveir haaret længere og ulden tættere og 

 rigeligere om vinteren og ligeledes opover mod polen og omvendt ; 

 maaske øver klimaet ogsaa forøvrigt stor indflydelse paa haarets be- 

 skaffenhed. 



Paa lignende maade foregaar der med visse mellemrum, i rege- 

 len hvert aar, fjærfældning hos fuglene. Den foregaar paa den 

 maade, at de gamlei, udbrugte fjære aistødes, og i deres sted frem- 

 spirer der nye fjære, der hyppig har ganske forskjellige farver og teg- 

 ninger. Den fældningsproces, hvorved den første dunbeklædning hos 

 den ai egget slupne fugl bliver erstattet med den egentlige fjærbeklæd- 

 ning, og som gjør fuglen flyvedygtig, svarer til skiftningen af den 

 embryonale uldbeklædning ( "Lanugo" ) hos mennesket kort efter 

 fødselen. 



Fuglenes fældning indtræder efter rugningen, paa vore bredde- 

 grader altsaa henimod høsten. Den strækker sig entein over hele 

 fjærbeklædn ingen (total fældning) og foregaar undertiden da^ saa plud- 

 selig, at den angjældende fugl bliver flyveudygtig paa grund af det 

 samtidige tab af samtlige svingfjære (som f. eks. hanstokanden), eller 

 fsaldningen indskrænker sig til bestemte dele eller felter (partiel fæld- 

 ning). I dette tilfælde veksles kun de smaa fjære hvert aar, af sving- 

 og styrefjærene erstattes kun enkelte. Fældningen or dog altid sym- 

 metrisk, d. v. s. paa begge legemshalvdele fældes de samme dele, 

 respektive de samme fjære, samtidig. 



De fleste fugle fælder kun en gang om aaret (e n- k e 1 1 fæl d- 

 n i n g), og da altid henimod høsten (h ø s t f æ 1 d n i n g). Mange af 

 vore sangfugle skifter dog de smaa fjære to gange om aaret (dobbelt 

 fældning), idet de foruden den totale høst fældning endnu 

 gjennemgaar en s vagere vaarfældning. Udeinfor denne 

 periodiske fældningstid vokser der kun fjære ud. naar disse 



