241 



s k j æ 1 s k i f t n i n g, en saadan antager man finder sted hoa laksen 

 (K 1 u n z i n g e r). 



Til f ældningsfænomenerne hører ogsaa hornfældnlngen 

 eller hornskiftningen. I modsætning til hornene hos anti- 

 loperne, gjederne, faarene og kj ørene, som bestaar af hornskeder, 

 som omslutter de paa pandehenet siddende spidse bentappe^r og jige- 

 som andre horndannelser : klør, negle, fuglenæb og lignende, stadig 

 vokser ud fra basis af, mens spidsem afslides ved skrubning, i mod- 

 sætning hertil er hornene hos hjortefamiljen bendannelser, som perio- 

 disk fornyer sig. De vokser ud fra den korte pandebenstap (rosen- 

 stok), som er forsynet med en opsvulmet rand, idet benhindein vokser 

 meget sterkt og derefter forbenes. Den meget karrig© hud, som be- 

 dækker hornene og som i begyndelsen er blød, paa overfladen ru, tørker 

 lidt efter lidt ind og skrahes af stykkevis ved at hornene gnides mod 

 træerne. 



Tiden for tømmerhugst. 



(Efter ,,Prometheus").*) 



Tiden for tømmerhugsten er meget forskjellig, da den er betinget 

 i mangeslags forstlige hensyn, foryngelsen af skoven, indhøstningen af 

 barken, klimatiske forholde, transport og ledige arbeidskræfter. I de 

 lavere egne, hvor løvtræer og granen vokser, ©r vintorfældningen (no- 

 vember til marts) mest almindelig, mena man i de høiere, mere raa og 

 snerige bjergegn© ©r nødt til at giv© sommerfældningen fortrinnet. 



Man har nu allerede fra gammel tid af oft© beskjæftiget sig med 

 spørgsmaalet om, hvilken aarstid vel skuld© vær© mest egnet for tøm- 

 merhugsten, naar man tager hensyn til det hugged© tømmers kvalitet. 

 Allerede i det 16d© aarhundrede var der forstbestemmelser, som fore 

 skrev gansk© bestemt© f ældningstider ; træfældningen ud©nfor d©nne 

 tid var forbudt. 



Hvad brændev©den angaar, saa kan det vær© omtrent ligegyldigt, 

 om denne er hugget om vint©r©n eller sommeren, da der her kun er 

 spørgsmaal om hedeværdien, og denne er uafhængig af fældningstiden, 

 forsaavidt veden er fuldstændig lufttørret, naar den tåges i brug. Hvad 

 brugstømmeret angaar, er det en gjængs anskuelse, at det om vinteren 



*) Artikelen omhandler fovlioldene i Tyskland, nåen turde alligevel have 

 betj-delig interesse ogsaa hos os. 



Naturen 1902. 16 



