244 



og -viiitertømmer. Men om dette ogsaa er muligt, hvad d© kemiske 

 egenskaber angaar, er eindnu meget tvilsomt, men diss© ©r det netop,. 

 siom i ©n meget væsentlig grad betinger tømmerets holdbarhed. 



Under h©l© vekstperioden danner løvbladene ©ggehvid© og stivelse, 

 og disse stoffe benyttes fortrinsvis som nærings- og bygningsstofie for 

 d© voksende del©. Anderledes arter forholdet sig, naar veksten hen- 

 imod høsten aftager, da danner bladene mer© stivelse og ©ggeh.vide- 

 stoffe end nødveindigt til dækkels© af trælegemets øieblikkelig© b©hov, 

 og dette overskud anvende® til anlæggels© af forraad, d© sa,akaldto 

 r e s e r v © s t o f f e. Om sommeiren er træets ved tom paa resorve- 

 stoff©, derimod fylder d©n sig mer© og mer© med diss©, jo mer© veksten 

 h©Tlimod høsten tager af. Transporten ai reservestoffen© foregaar 

 gj©nnem barken (basten), afleiringen sker i levend© vedvæv (splint) og 

 i basten, detn begjmder i roden og skrider lidt eiter lidt nedenfra opover 

 gjennem hel© organismen, indtil tilslut hel© træverket, lig© til -1© yder- 

 ste gr©n©, er fyldt© m©d forraadsstof, navnlig stivelse. 



Stivelsens forhold under diss© foreteelser er nøierei undersøgt. 

 For at d©n i løvbladen© danned© stivels© kan føres bort, forandres den 

 først til sukker, som løser sig i driftsvandet og føres bort med den ned- 

 stigende saftstrøm. Paa det endelige afleiringssted forandres saa suk- 

 keret igjen, idet det atter gaar over i stivelse. 



Hos de fleste løvtræer med haard ved, som eg, alm, ask, aiiorn, 

 platanen, beholder vedlegemet stivelsen hel© vinteren over, kun den 

 i barken afieirede stivels© bliver allered© senhøstes igjen opløst, idet 

 den da a,tter gaar over til sukker. Hos de træer, som har blød ved, 

 som birken, linden, pilen, hestekastanien, poppelen, bliver sogar al 

 den aflagrede stivelse omsat, dog ikke i sukker, men i olje, respek+ive 

 harpiks Den biologisk© ford©l ai denn© stivelsens forandring 

 til sukker bestaar i, at træet faar en forhøiet modstandskraft mod kul- 

 den; thi sukkerg©halt©n vanskeliggjør dannelsen af is, ligesom ogsaa 

 vand i berøring med olj© kan af kjøles langt under frysepunktet, uden 

 at det fryser til is. 



Paa lignende maade som med stivelsen forholder det sig med 

 eggehvidestoffen©. — Vinterudrustningen for de allered© paa forhaand 

 v©d harpiks og f©dt b©skytt©d© naaletræer er betydelig enklere og b© 

 staar for den overveiende del i en nedsætning af vandgehalten. An- 

 vendelsen af d© samled© reservestoffe' finder først sted den næst© vaar, 

 omtrent i marts maaned, idet d© da føres til knoppern© m©d den opad 

 stigende saftstrøm. 



