255 



senere aar lijeimsøger Finmarkeii, særlig Varangerfjordem, hvor den er 

 en alt andet end kjærkommen gjæst, da det heder, at den fordriver 

 fisken fra fiskepladsene (se nærmere herom i "xS^aturen" 1899, pag. 88). 

 Sommeren tilbringer denne stamme paa drivisen mellean Spitsbergen 

 og Novaja Semi ja. 



Den vestlige stamme kaster sine unger sidst i marts eller først i 

 april, mens den østlige stamme ifølge P 1 e s k e skal yngle i november 

 og december. De to unger, der fangedes ved Rødø, havde ganske kastet 

 ulddragt, hvad der sker efter 3 — 4 ugers forløb — i den tid, unge^n 

 endnu bærer ulddragten, kan den ikkei taale at gaa i vaaidet. — Antage- 

 lig var de 2 — 3 maaneder gamle, de< maa altsaa være fødte i november 

 eller deceimber. Det er derfor al grund til at antage, at de nedstammer 

 fra forvildede individer a£ deo østligarktiske stamme, og at de er fødte 

 her i landet, thi det er lidet sandsynligt, at de i løbet af høist to maane- 

 der kan have vandret den lange vei fra Hvidehavet til Rødø ; sælmas- 

 serne viser sig jo heller ikke i Varangerfjorden før i april og mai. 



J. G. 



De hvide randkroner hos prestekraven. Det er allerede forlæugst 



bleven antaget, at randkronerne hos mange kurvplanter saavel som 

 overhovedet de mere iøinefaldende hvide eller farvede kronblade hos 

 blomsterplanterne spillede en væ-sentlig rolle ved hidlokkelsen af de 

 for bestøvningen og derigjennem for frugtsætningen saa nødvendige 

 honningsøgende insekter. Dette har dog været bestridt af enkelte for- 

 skere, blandt andre af den iranske biolog Pl at au, som paa grundlag 

 af en række forsøg mener at have godtgjort, at det er honningduften 

 eller den specifike blomsterduft, som er det egentlige tillokningsmiddel, 

 mens farverne eller i det hele udseendet er saagodtsom uden enhver 

 betydning i denne henseende. 



I modsætning hertil har nu dr. Chr. Schrøder i Holstein 

 ved sine eksperimenter og ved iagttagelser over insektbesøg paa blom- 

 ster af den almindelige prestekrave (chrysanthemum leucantheraum) 

 troet at kunne bekræfte den af blomsterbiologerne hævdede anskuelse, 

 specielt med hensyn til de bekj endte hvide randkroner hos nævnte art. 



Som bekj endt har randkronerne saavel hos denne som hos flere 

 andre arter kun rudimentære eller sterkt reducerede formeringsorga- 

 ner, mens selve kronen til gjengjæld har naaet en betydelig sterkere 

 udvikling end hos de mere uanseelige, men desto mere frugtbare rør- 

 blomster, der udgjør prestekravens gule midtparti. 



For nu at erfare om de hvide randkroner ved at gjøre blomster- 

 kurvene mere iøinefaldende virkelig øver nogen indflydelse paa insekt- 

 besøget (prestekraven besøges væsentlig af fluer), bortplukkede dr. 

 Schrøder randkronerne fra 6 af 12 paa en meget begrænset flade vok- 

 sende blomster. 



Efter en halv times iagttagelse viste det sig, at de med randkroner 

 forsynede eksemplarer tilsammen havde 37 insektbesøg, mens de andre 

 6 ikke kunde opvise et eneste ; 4 gange saaes dog fluer at holde sig 

 svævende i nærheden af disse uden at sætte sig i blomsterne. 



En ny observation (ligeledes en halv time) viste 21 besøg mod kun 

 4 paa de "ribbede" blomsterkurve, og ved en tredie og fjerde obser- 

 vation var besøget tilsammen 46 mod 19. 



